УДК 615.011+615.362.076.:577.115
Грищенко В.А., доктор ветеринарних наук, професор, Литвиненко О.М., астрант © E-mail:smelnich@nauu.kiev.ua Нацюнальний агарний утверситет, кафедра бюхгмп тварин, якост11 безпеки с.-г. продукцп 1м. акад. М. Ф. Гулого, м. Кигв
ВПЛИВ ФОСФОЛ1П1ДОВМ1СНИХ ПРЕПАРАТ1В НА Л1П1ДНИЙ СПЕКТР ПЕЧ1НКИ ЩУР1В ПРИ МЕДИКАМЕНТОЗНОМУ ГЕПАТИТ
Дослгджено особливост1 ктьтсних змт показнитв лгтдного спектра печтки у щур1в при медикаментозному гепатит1. За умов самореабттацп оргатзму тварин спостер1гаеться зниження у печгнцг р1вня як загальних лгпгдгв, так I б1льшост1 лтдних фракцш, що, ймовгрно, обумовлено розладами гх екзогенного надходження та ендогенного синтезу, а також ргзким тдвищенням ¡нтенсивност1 процеав лтопероксидацИ. Змти лгтдного складу печшки можливо корегувати шляхом включення в терапевтичну схему препарат1в репаративног дИ, зокрема фосфолтдовмгсних засобгв - бюлоггчно активног добавки ЕЬР-МБ та препарату «Есенщале-форте».
Ключовi слова: фосфолтди, медикаментозний гепатит, лтдний спектр, корегувальна тератя, щури, печтка.
Вступ. Печшка посщае центральне мшце в обмш речовин оргашзму i трансформаци вах клаав нутрieнтiв екзогенного походження. Вона бере участь в обмш бшюв, лшвдв, вуглеводiв, тгменпв, ферменив, гормошв, в^амшв. Лшщний обмш в органiзмi тварин тюно пов'язаний з функщональним станом печшки, в якш здшснюеться синтез та утилiзацiя як простих, так i складних лiпiдiв, деяких лiполiтичних ферментiв, холестеролу (ХС), стеро1дних гормонiв, у тому чи^ утворення промiжних продуктiв метаболiзму - кетонових тiл [1, 2,
3].
Лiпiди вiдiграють ключову роль у структурно-функщональнш оргашзацп клiтин i регуляцп 1х метаболiзму. Передусiм, вони е важливим компонентом бiологiчних мембран, де переважно представлеш фосфолiпiдами (ФЛ) - фосфатидилхолшом. Як головний компонент кл^инних мембран, ФЛ iзолюють кл^ину i завдяки гiдрофобним властивостям забезпечують формування градiенту iонiв i мембранного потенщалу.
Останнiм часом у практичнш гепатологи всебiчно вивчаються рiзнi аспекти прояву кшшчно! ефективностi фосфолiпiдовмiсних препараив, особливо 1х протективна i репаративна дп у вiдношеннi мембранних структур уражених гепатоцитiв, в яких синтезуеться основна маса ФЛ [4, 5]. Отже, функщонування мембранних систем залежить вщ цiлiсностi 1х ФЛ-структур. Вс метаболiчнi процеси в клiтинах печшки вщбуваються за участю мембранних систем. Численш експериментальнi та клiнiчнi результати
© Грищенко В. А., Литвиненко О.М., 2008
64
тдтверджують, що терапевтичне застосування ФЛ виявляе не лише захисну, але й регенеративну дiю на бiологiчнi мембрани гепатоциив [6].
Метою ще!' роботи було дослщити особливостi кiлькiсних i яюсних змiн лiпiдного складу гомогенату печшки при моделюваннi медикаментозного гепатиту, а також порiвняти корегувальну ефективнiсть препаратсв на основi ФЛ i3 со! ("Есенщале-форте") i молока ((бiологiчно активна добавка (БАД) FLP-MD)).
Матер1али i методи. Для проведення експериментальних дослiджень використовували берзпорiдних щурiв-самцiв з масою тiла 230 - 250 г, з яких було сформовано чотири дослвдш групи: I, II, III i контрольну. Тривалiсть до^ду становила 65 дiб. Медикаментозну форму токсичного гепатиту iз супутнiми ознаками гастроентериту викликали за розробленою нами бюлопчною моделлю [7] шляхом перорального застосування препарату "Диклофенак", що входить до групи НПЗП, у дозi 12,5 мг/кг маси тiла, один раз на добу, впродовж двох тижшв. Шсля чого щурам I групи вводили препарат "Есенщале-форте" в дозi 7,1 мг/кг маси тша, а тваринам II групи - розроблену нами БАД FLP-MD репаративно! дп в дозi 13,5 мг/кг маси тiла. БАД FLP-MD - це сумш рiзних класiв ФЛ (80 % фосфатидилхолш, сфiнгомiелiн, фосфатидилетаноламш), ненасичених жирних кислот (лiнолева, лшоленова, оле!нова) та природних антиоксидантiв - в^амшв А i Е [8]. У III груш знаходились тварини, яких пщдавали самореабштаци (без л^вання). До контрольно! групи вiдносились штактш тварини.
Екстракцiю лiпiдiв iз гомогенаив зразкiв печiнки проводили методом I. Folch et al. [9]. Jill-спектр дослщжували методом тонкошарово! хроматографа [10] на стандартних плаивках фiрми «Олуфол» (Чехiя). Для роздiлення загальних лшвдв (ЗЛ) на класи використовували таку систему розчинникiв: петролейний ефiр - дiетиловий ефiр - оцтова кислота (90 : 70 : 1). Окремi класи лшвдв iдентифiкували з використанням вщомих маркерiв фiрм «Sigma» (США) i «Reanal» (Угорщина). Кшьюсне визначення iндивiдуальних лiпiдних фракцiй здшснювали спектрофотометрично, застосовуючи калiбрувальнi графiки !хшх маркерiв, на спектрофотометрi СФ-46.
Отриманий цифровий матерiал оброблений статистично за допомогою комп'ютерно! програми з визначенням середньо! арифметично! (М), статистично! помилки середньо! арифметично! (m), вiрогiднiсть рiзницi (р) мiж середнiми арифметичними двох варiацiйних рядiв за критерiем вiрогiдностi (t) i за таблицями Стьюдента.
Результати дослщження. У результат проведених дослiджень встановлено, що в щурiв III групи (самореабштащя) вiдбуваеться зниження у паренхiмi печшки вмшту ЗЛ (на 22,9 %), за рахунок таких фракцiй: естерифжованого холестеролу (ЕХС), вiльних жирних кислот (ВЖК) i триацилглiцеролiв (ТАГ), вщповщно на 46,1, 28,1 i 34,8 % порiвняно з контролем, а також спостер^аеться тенденцiя до зниження рiвня ФЛ та ХС (табл. 1). Зменшення вмiсту ЗЛ може бути пов'язано, з одного боку, з порушенням перетравлювання, всмоктування та засвоення жирiв, обумовленого
65
ураженням тонкого вщдшу кишечнику, а з шшого - розладами ендогенного синтезу лшвдв при токсичному ураженш травного каналу й печшки.
При застосуванш препарату "Есенщале-форте" спостерiгаeться нормалiзацiя рiвня ЗЛ i окремих лiпiдних фракцiй, що, ймовiрно, е наслiдком покращення засвоення екзогенних лiпiдiв у кишечнику та штенсивного !х синтезу в гепатоцитах. Спостер^аеться тенденцiя до вiдновлення процеав естерифжащ! ХС, що, ймовiрно, пояснюеться покращенням ферментативно! функщ! печiнки.
При ткуванш БАД БЬР-МО виявляеться тенденщя до пiдвищення вмiсту ЗЛ та вiрогiдне - рiвня ФЛ на 22,49 %, а також зростання рiвня ЕХС на 28,3 %, що може свщчити про виражене стимулювання компонентами БАД БЬР-МО ферментативно! функцi! печiнки. Зменшення при цьому рiвня ВЖК (на 26,4 %), можливо, пов'язано з використанням !х для бiосинтезу ФЛ, ТАГ та естерифкаци ХС.
Таблиця 1.
Лшщний спектр печiнки в щу|мв при медикаментозному гепатитi 1 за
рiзних способ1в корекцп, мг% (М ± т, п = 6).
Показ- Контроль Iгрупа II група III група
ники
ЗЛ 4444,51 ± 318,12 4744,7 ± 401,82 5323,2 ± 378,64 3427,39 ± 396,11
ФЛ 3239,79 ± 210,37 3610,64 ± 292,96 4033,27 ± 267,87* 2612,43 ± 299,31
ХС 260,24 ± 29,08 270,81 ± 20,49 246,07 ± 13,83 209,73 ± 17,99
ЕХС 130,08 ± 12,70 103,73 ± 9,2 166,83 ± 8,04* 70,17 ± 6,06*
ВЖК 61,69 ± 4,94 57,14 ± 5,77 45,38 ± 6,85* 44,33 ± 3,80*
ТАГ 752,71 ± 61,03 702,38 ± 73,40 831,65 ± 82,05 490,73 ± 68,95*
Примтка. * Дат е1рог1дн1 пор1еняно з контролем, Р < 0,05.
Висновки. Отже, моделювання медикаментозного гепатиту супроводжуеться суттевими розладами кшьюсних характеристик лшщного спектра печiнки. За умов самореабштащ! в щурiв спостерiгаеться зниження у печiнцi як рiвня загальних лiпiдiв, так i бiльшостi лшщних фракцiй, що обумовлено розладами екзогенного надходження та ендогенного синтезу лшвдв за !! токсичного ураження. Застосування в якост засобiв корегувально! терапи препаратiв на основi ФЛ рослинного i тваринного походження дае рiзний терапевтичний ефект. При цьому, краще виражене вiдновлення лiпiдного спектра печшки вiдмiчаеться при введеннi в оргашзм щурiв БАД БЬР-МО на основi ФЛ молока.
Лiтература:
1. Мельничук ДО., Грищенко В. А. Показники лшщного i фосфолiпiдного спектрiв плазми кровi за репаративно! терапi! при неонатальнш ентеропатологi! телят //Укр. бiохiм. журн. - 2005. - №1, т. 77. - С. 89 - 95.
2. Никитин Ю.П., Курилович Г.С. Печень и липидный обмен. -Новосибирск: Из-во "Наука", 1985. - С. 86 - 93.
66
3. Передерш В.Г., Хмелевський Ю.В., Конопльова Л.Ф. та ш. Клшчна ощнка 6ioxiMi4H^ показниюв при захворюваннях внутрiшнiх оргашв
- К.: „Здоров'я", 1993. - 192 с.
4. Степанов Ю.М., Филиппова А.Ю. Место "Эссенциале фоте Н" в терапии неалкогольных стеатогепатитов //Сучасна гастроентерологiя. - 2006. -№ 6 (32). - С. 32 - 38.
5. Васьковский В. Е. Липиды. //Соросовский образовательный журнал. - 1997. - № 3. - С. 32 - 37.
6. Кунц Э., Гундерманн К.-Й., Шнайдер Э. «Эссенциальные» фосфолипиды в гепатологии //Терапевтический архив. - 1994. - Т.66, № 2. -С. 66 - 72.
7. Терещенко С.В., Литвиненко О.М., Грищенко В.А. Способи моделювання гепатиту у лабораторних тварин // В кн.: конф. проф.-викл. складу, наук. ствр. i астранив НН1 ветеринарно! медицини та якост i безпеки продукцп тваринництва. - К.: НАУ, 2006. - С .114.
8. Пат. 78306 Укра!на, МК1 А 61К 35/20. Ветеринарна бюлопчно активна добавка та споаб репаративно! терапп при диспепсп новонароджених телят / Мельничук Д.О., Грищенко В.А. - № 20041108957; Заявл. 02.11.2004; Опубл. 15.03.2007, Бюл. № 3. - 2 с.
9. Folch J., Lees M., Sloane-Stanley C. A rapid method for isolation and purification from animal tissues total lipid //J. Biosi. Rep. - 1984. - 4, № 7. - P. 581 - 587.
10. Петровский В.И. и др. Экстракция, разделение и количественное определение липидных фракций сыворотки крови //Лабор. дело. - 1986. - № 6.
- С. 339 - 341.
Summary V.A. Gryshchenko, O.N. Lytvynenko National Agrarian University, the Cabinet of Ministers of Ukraine, Kiev, Ukraine
LIPID'S SPECTRUM OF LIVER OF RATS AT MEDICAMENTOUS HEPATITIS AND USE OF FACILITIES OF KORRECTING THERAPIES
It is investigated features of quantitative changes of indicators lipid's spectrum of a liver at rats at a medicamentous hepatitis. So, in organism self-rehabilitation animals, reduction in a level liver as the general lipids, and the more lipid's fractions is established, that, can be caused their infringement exogenous hits and endogenous synthesis, and also sharp increase of intensity of processes lipoperoxydation. Changes lipid's composition liver structure can be corrected by inclusion in the medical therapy of preparations reparation actions, especially phospholipids facilities preparations - biologically active addition of FLP-MD and a preparation "Essentsiale-forte".
Keywords: phospholipids, a medicamentous hepatitis, lipid's spectrum, korrecting therapies, rats, a liver.
Стаття надшшла до редакцИ 15.03.2008
67