Ученые записки Таврического национального университета имени В.И. Вернадского Серия «Экономика и управление». Том 27 (66). 2014 г. № 1. С. 105-109.
УДК339.94 (4)
РОЛЬ ТРАНСКОРДОННОГО СП1ВРОБ1ТНИЦТВА У РОЗВИТКУ еВРОПЕЙСЬКИХ ПРОМИСЛОВО-ШНОВАЦШНИХ КЛАСТЕР1В
no6ip4eHKo В.В.
Тавршський национальный утверситет ¡мет В.1.Вернадського, м. Симферополь, Республк Крим E-mail: viktoriya crimea@list.ru
У статл розкрито европейський досвщ розвитку промислово-шновацшних кластерiв. Показано роль транскордонного ствробггництва у кнуванш даного виду мережево'1 ствпращ та усвщомленого планування його подальшого розвитку.
Ключов{ слова:транскордонне спiвробiтництво, кластер, промислово-iнновацiйний кластер, регюнальний розвиток.
ВСТУП
Формування класт^в, у тому числi промислово-iнновацiйних, на рiзних рiвнях локалiзацГï е одним з основних механiзмiв пiдвищення конкурентоспроможноси, як окремих територiй, так i краши в цшому. Найбшьший штерес для розвитку прикордонних, периферiйних територш являе мiжнародне кластерне спiвробiтництво в рамках транскордонних класт^в.
Питанням розвитку прикордонного i транскордонного сшвробггаицтва придшяеться все бшьше уваги у роботах як закордонних, так i украшських вчених. Зокрема зазначимо пращ таких проввдних украшських вчених, як П.Беленький,
0.Бшорус, Н.Кухарська, Н.Мiкула, В.Новицький та ш Цiкавими також представляються зарубiжнi дослiдження свiтового досвiду розвитку промислових та шновацшних кластерiв, проведенi А.Биково'1, М.Волково'1, Т.Сахно, В. Третяка,
1.Ферово'1, докладний аналiз теоретичних пiдходiв до мережевих формам межфирменной коопераци М.Румянцево'1 i О.Третьяк О.А., а також комплексне дослщження мiжфiрмових мереж як сучасно'1 форми функцiонування ринку Шерешево'1 М., Вecattini G., Cortright J., Ketels Ch., Porter M., Sölvell Ö. та iн.
Незважаючи на велику кшьюсть публiкацiй в кожнш з них розглянутi лише деяю напрямки, що мають важливе значення для розумшня природи даного виду мережево'1 спiвпрацi та усвiдомленого планування його подальшого розвитку. И також вщсутт публшаци в яких би аналiзувався европейський досвiд траснгранiчной кластерно'1 полiтики в якостi одного з найбшьш ефективних шляхiв розвитку прикордонних територш.
Метою даного дослщження - е аналiз европейського досвщу розвитку промислово-шновацшних класт^в, як транскордонно'1 мережево'1 спiвпрацi.
РЕЗУЛЬТАТИ ДОСЛ1ДЖЕННЯ
У мiру зростання iнтернацiоналiзацi'ï бiзнесу в остант роки вiдбуваеться поступовий розвиток транскордонних кластерних тщатив, у тому чиои - мiж европейськими кра'1'нами. Це закономiрний процес, пов'язаний, в першу чергу, з
необхщтстю задоволення зростаючих потреб споживачiв, пошуками нових можливостей для економи i взаемодоповнюючих конкурентних переваг napTHepiB на мiжнародному piBm. Iнтернацiоналiзацiя кластерiв допомагае !"м зберегти динамшу розвитку, не допустити так званого «Ефекту замикання» (lock-in) як одте!" з причин несприятливого результату розвитку кластера [6]. Проте, европейсью експерти вщзначають, що в даний час тшьки Нiмеччина i Франщя повною мipою беруть участь у процес iнтеpнащоналiзащ! пpомислово-iнновацiйних кластеpiв.
На piвнi европейських кластерних полiтик розвитку транскордонних промислово-шновацшних кластеpiв також придшяеться поки недостатньо уваги. Основна тщатива, що ставить своею метою розвиток мiжнаpодних кластеpiв в Gвpопi - TACTICS (Transnational Alliance of Clusters Towards Improved Cooperation Support) - Транснащональний кластерний альянс [1]. Мета якого - тдтримка посилення ствпращ.
1тщатива TACTICS об'еднала с!м провщних нацiональних та pегiональних державних регюнальних оpганiзацiй (кластерних агентств), а саме: VINNOVA (Швецш), TMG (Австрш), North West Development Agency (Великобритатя), OSEO (Франщя), IWT (Бельгш), VENINN (1талш), PAED (Польща). Данi структури покликат активно взаемодкти з метою вироблення стимулюючих полiтик та iнстpументiв реально"! пiдтpимки розвитку кластеpiв в £С, а також доносити результати свое!" роботи до всiх зацiкавлених ошб.
В рамках поставлено"! мети були визначет 6 пpiоpитетних напpямкiв [12]:
1. Стимулювання мiжнаpодного кластерного сшвробгтництва.
2. Оцiнка ефективностi розвитку кластеpiв.
3. Пiдтpимка маркетингу i брендингу кластеpiв.
4. Використання кращих практик розвитку кластеpiв в пpоцесi розвитку нових кластеpiв i галузей, включаючи iнновацiйнi послуги.
5. Фiнансування шновацш в галузях по каналах розвинених промислово-шновацшних кластеpiв.
6. Залучення одеpжувачiв pезультатiв дiяльностi кластеpiв у вдосконалення "!х розвитку.
Вищевказанi цiлi поступово переводять процес обговорення кращих практик розвитку промислово-шновацшних класт^в в площину реально!" спiвпpацi мiж европейськими кластерами з урахуванням економiчно! ефективностi даних тщатив.
KpiM того, однiею з умов тщативи TACTICS е використання переваг шших кластерних iнiцiатив в рамках £С (тобто !"х «валоризаци») [13] - CLUNET, CEE Cluster-Network та ш.
Iнiцiативи, подiбнi TACTICS, активно розвиваються в Gвpопi в остант кшька pокiв, однак поки, на думку експерпв, ще рано говорити про iнновацiйний прорив або повнощнну ефективну взаемодда.
Тим не менш, iснуе кшька пpикладiв устшного розвитку тpанснацiональних пpомислово-iнновацiйних кластеpiв в Сврот. Даний досвiд накопичений, в першу чергу, в бютехнолопчному сектоpi [7]. Важливо вiдмiтити, що iнтеpнацiоналiзацiя
РОЛЬ ТРАНСКОРДОННОГО СП1ВРОБ1ТНИЦТВА У РОЗВИТКУ еВРОПЕЙСЬКИХ.
бютехнолопчних кластерГв означае значт перспективи для розвитку iнновацiйних конкурентних переваг для Свропи, в цшому.
1. Bio Valley Basel - спшьна програма Швейцарй', НГмеччини та Франци' з розвитку транскордонного бютехнолопчного кластера.
Основна мета дано!" програми, що дiе з 1996 р. - об'еднати сильш бiотехнологiчнi компани' Пiвнiчно-Заходу Швейцарй' (регiон навколо Базеля), Швденного Бадена (Нiмеччина) i Ельзасу (Франщя). Програма включае бшьше 900 компанш, включаючи глобальних лiдерiв у фармацевтичному секторi та агро-бiзнесi. Також в не!" входить 40 наукових органiзацiй i 4 ушверситету i бшьш нiж 280 дослщницьких груп. Дана кластерна програма дiе як один з найбшьших бютехнолопчних регютв у Gвропi. Координащя здшснюеться за допомогою центрально!" кластерно! асощаци', засновано! на трьох асоцiацiях: у Швейцарй (Bio Valley platform Basel), Франци (Association Alsace Bio Valley) i Шмеччини (Bio Valley Germany). Даний транскордонний кластер розвиваеться вже майже 15 роюв i, безумовно, ввдноситься до зрших промислово-iнновацiйних кластерних систем, володточи повним набором переваг.
2. ¡тщатива приватно-державно! мережево! оргатзаци' ScanBalt, об'еднуюча наукове i виробниче ствтовариство у сферi природничих наук, спрямована на формування транскордонного ствтовариства бiотехнологiчних кластерiв «ScanBalt BioRegion». Спшьнота об'еднуе унiверситети, науковi центри, бютехнолопчш компанГ!, державнi структури ДанГ!, ¡сланди', НорвегГ!, Фшлянди', Швеци, ЕстонГ!, Латви', Литви, ПольщГ твтчних райотв Шмеччини та Швтчно-Заходу РосГ!.
Поточна стратегш ScanBalt - «¡нноваци на вершит Свропи» - нацшена на просування швестицш в регют Балтшського моря на регюнальному, нацюнальному та мГжнародному рГвнях [3].
Основними перевагами тщативи ScanBalt BioRegion е:
• розвинет компетенцГ! в галузГ бютехнологш, об'еднат в супер-кластер;
• сильш, конкурентоспроможт бренди (AstraZeneca, LEO Pharma, Lundbeck, Novo Nordisk, Fermentas, Asla Biotech);
• можливосл для проведення клтчних випробувань i доступ до медичних технологш;
• ГснуючГ координацшт та комуншацшт послуги для забезпечення вГльного обмшу знаннями;
• багатий досвщ роботи зГ структурами, що надають фшансування (GC, Nordic Innovation Centre та ш.);
• защкавлетсть у мГжнароднш кооперацГ!;
• спещалГзацш на дослщженнях стовбурових клггин, морський бютехнологи та агробютехнологи.
У 2014 р. бю-регюн включае: 3000 компанГ! природничо-наукового напряму; 60 ушверситепв; 25 наукових парюв.
Значт масштаби дано! кластерно! тщативи, участь у нш кра!н з рГзним рГвнем розвитку економши в цГлому, i шновацш, зокрема, роблять завдання формування бютехнолопчного макро-регюну, а згодом - макро-кластера важкоздшснюваним. З шшого боку, розвиток спшьних програм та тщатив у регют Балтшського моря,
включаючи щею формування единого регiонального бренду, мае сприяти гомогетзащ! економiчного простору i зниження 6ap'epiB для об'еднання iснуючих нащональних кластерiв. Даний транскордонний кластер розвиваеться вже 13 роюв (з 2001 року) i, безумовно, також вщноситься до зрших промислово-iнновацiйних кластерних систем, володточи повним набором переваг.
ВИСНОВКИ
До тепершнього часу накопичено достатньо авторитетних дослiджень, що виявляють числент переваги кластерного пiдходу до розвитку бiзнесу i територiй, повною мiрою характерних для европейських крагн.
Рух у напрямку використання цiнного досвщу европейських державних структур, пщприемств i науково-освiтнiх центрiв з розвитку промислово-шновацшних кластерiв в iнших крагнах, на наш погляд, можливо по двох траектор1ях: 1) застосування европейських методик виявлення потенцшних кластерiв, апробованих керiвництв з управлiння кластерами, що розвиваються i методiв оцiнки ефективност зрших кластерiв при формуваннi промислово-шновацшних кластерiв; а також, 2) вивчення i застосування европейського досвщу кластерного розвитку в процей планування та формування транскордонних промислово-шновацшних класт^в за участю европейських пiдприемств та пщприемств приграничних територш шших крагн.
Пiдводячи пiдсумки, необхiдно визначити напрямки подальших дослiджень, якi почасти е вщповщдю на основнi проблеми та виклики кластерного розвитку в Сврот. Географiчна близькiсть грае в кластерах все меншу роль, тому зростае необхщтсть вивчення iнших характеристик гх розвитку: сили зв'язкiв всерединi та мiж кластерами, можливостi трансферу технологш та перебiгу знань (Spillover effects), а, отже - крос-шновацш, наявносп позитивних i негативних екстерналiй, прюритепв розвитку транскордонних кластерiв .
Список л^ератури
1. European Cluster Organizations Directory - Europe INNOVA, 2013, Q2 - 8. [Електронний ресурс]. -Режим доступу: http://www.europabio.org/facts-figures.htm
2. European Innovation Scoreboard. [Електронний ресурс]. - Режим доступу: http://www.proinno-europe.eu/page/european-innovation-scoreboard-2013.
3. FP7 Capacities Work Programme 2013: Regions of Knowledge. // European Commission C(2010)4903 of 2014. Gail Dutton. Emerging Biotechnology Clusters. Experienced Management and VCs and a Serial Entrepreneurial Culture Provide Critical Keys to Success // Genetic Engineering and & Biotechnology News - May 1 2014 (Vol. 29, No. 9 [Електронний ресурс]. - Режим доступу: www.genengnews. com/ articles
4. Giacomo Becattini - intervention in Glasgow 2000 on industrial districts - written by Franziska Blunck 07.03.2014. [Електронний ресурс]. - Режим доступу: http://tci-network.org/activities/glasgow_becattini_intervention.
5. Global Innovation Index Report. [Електронний ресурс]. - Режим доступу: http://www.globalinnovationindex.org
6. Henry Erzkowitz. The triple helix: university-industry-government innovation. - Routledge, NY, London, 2008.
РОЛЬ ТРАНСКОРДОННОГО СП1ВРОБ1ТНИЦТВА У РОЗВИТКУ ЕВРОПЕЙСЬКИХ.
7. Irish Biopharma Clusters 2013. A guide to Irish companies active in the pharmaceutical and biotechnology sectors. [Електронний ресурс]. - Режим доступу: http://www.biotechnologyireland.com/SITE/UPLOAD/DOCUMENT/Bioc lusterBooklet.pdf
8. Joseph Cortright. Making sense of clusters: regional competitiveness and economic development. // A Discussion Paper Prepared for the Brookings Institution Metropolitan Policy Program. - March 2006.
9. Kristofer Erlandsson. Triple Helix Management and road map simulations for TH cooperation ability and cluster development. Greenbook. - Bromma tryck AB, Stockholm, 2014 [Електронний ресурс]. -Режим доступу: http://www.cluster-research.org/greenbook.htm.
10. Kristofer Erlandsson. Triple Helix Management and Road Map simulations for TH cooperation ability and cluster development - presentation on the 2-d European Conference InterCluster-2008, Paris, 1718.11. [Електронний ресурс]. - Режим доступу: http://www.intercluster.eu/images/stories/WS3.pdf
11. Orjan S5lvell. Clusters - Balancing Evolutionary and Constructive Forces. 2-d ed., Danagеrds Grafiska, Odesh5g, January, 2014. [Електронний ресурс]. - Режим доступу: http://www.cluster-research.org/redbook.htm.
12. The 2013 EU Industrial R&D Investment Scoreboard European Commission, JRC/DG RTD. [Електронний ресурс]. - Режим доступу: http://www.scribd.com/doc/25451234/The-2013-EU-Industrial-R-D-investment-scoreboard
13. The global practitioners network for competitiveness, clusters and innovation. [Електронний ресурс].
- Режим доступу: http://www.tci-network.org.
14. White paper. The emerging of European world-class clusters. - Brussels, 2010. [Електронний ресурс].
- Режим доступу: http://www.intercluster.eu/images/stories/white_paper/white_paper_the_e merging_of_european_world_class_clusters.pdf
Побирченко В.В. Роль трансграничного сотрудничества в развитии европейских промышленно-инновационных кластеров / Побирченко В.В. // Ученые записки Таврического национального университета имени В. И. Вернадского Серия: «Экономика и управление». - 2014. - Т. 27 (66). № 1. -С. 105-109.
В статье рассмотрен европейский опыт развития промышленно-инновационных кластеров. Показана роль трансграничного сотрудничества в существовании данного вида сетевого сотрудничества и осознанного планирования его дальнейшего развития.
Ключевые слова: трансграничное сотрудничество, кластер, промышленно-инновационный кластер, региональное развитие.
Статья поступила в редакцию 03. 02. 2014 г.