Tablet
E-Book Reader
60
20
Data from these tables indicate that both at school and university levels the percentage of mobile device ownership is sufficiently high. A big number of municipal schools around the world use government funding to build their mobile-based information infrastructure. That small percentage of students which don't own a mobile device still have an access to the school-owned mobile infrastructure for use in learning process.
References
1. Role of ICTs in Education and Development: Potential, pitfalls and challenges by Usha Vyasulu Reddi.
2. ICT a revolution to education sector by John Cheruiyot
3. www.TechKnowLogia.org The Experience of Korea in ICT.
4. www.thejournal.com Project Child: A decade for success for young Children. University of Florida
5. Van Lier, Interaction in the language curriculum: awareness, autonomy & autenticity. London: Longman
6. https://bboard.uhk.cz Blackboard Learn. Retrieved October 8, 2011
ПОПЕРЕДЖЕННЯ НАРКОЗАЛЕЖНОСТ1 СЕРЕД АМЕРИКАНСЬКО1 МОЛОД1
Булеза Б.
Лжар Закарпатсько'1 обласно'1 kmíhí4hoí лiкарнi, астрант Ужгородського нацiонального утверситету
Ужгород, Украша
PREVENTION OF DRUG ADDICTION AMONG AMERICAN YOUTH
Buleza B.
Physician of Transcarpathian Regional Clinical Hospital, Post graduate of Uzhorod National University
Uzhorod, Ukraine
Анотащя
Стаття присвячена дослвдженню проблеми адитивно! поведшки серед молодi США. Особлива увага звертаеться на таку специфiчну категорш, як неповнолиш споживачi наркотишв. Виявлеш основш нау-ковi тдходи до проблеми, запропоновано визначення наркомани. Шдкреслюеться важливють превентивно! роботи з неповнолггшми, схильними до вживання наркотишв, аналiзуеться рiзнi форми превентивно! роботи, як! забезпечуються установами i закладами загально! i спещально! превенцп.
Abstract
This article is devoted to the investigation of the problem of addictions among youth in USA. Special attention is paid to such category as juveniles drug users. The main scientific approaches to the problem have been revealed and the definition of drug addiction is proposed. The importance of preventive work with this category of youth is underlined and different forms of preventive work, provided by general and special institutions, are discussed.
Ключов1 слова: превентивна робота, наркотики, молодь, неповнолггш, залежнють, форми i моделi превенцп.
Keywords: preventive work, drug, youth, juveniles, addictions, forms and models of prevention.
Останшм часом серед молод^ включаючи неповнолгтшх, значного розповсюдження набуло вживання алкоголю, наркотишв, шших психоак-тивних речовин. Цей вид поведшки мае назву «адиктивна поведшка». Неповнолггшх з адиктив-ною поведшкою правомiрно ввднести до групи ри-зику. Деяк впчизняш i зарубiжнi вчеш (А. Гоголева, Н. Максимова, Н. Медж, В. Оржеховська, О. Пилипенко, Р. Стейнтон та ш.), вважають, що цей термш дощльно вживати щодо алкоголiзму, токси-команй, наркомани як видiв девiантноi поведiнки, але до переходу ix у хворобу. Осшльки надмiрне вживання алкоголю наркотишв стимулюе, як правило, рiзнi антисуспiльнi прояви (бродяжництво,
жебрацтво, хул^анство, злочиннiсть), то актуаль-шсть проблеми адиктивно! поведiнки стае цiлком очевидною i вимагае вiдповiдно! реакцп сустль-ства загалом i спецiальних сощальних, медичних, психологiчних служб.
Особливо швидко поширюеться в Укра!ш i всьому свiтi наркоманiя, зокрема в середовищi неповнолiтнiх.
Наркоманiя - це хворобливий стан, зумовле-ний хронiчною штоксикащею внаслiдок зловжи-вання наркотичними засобами, який характери-зуеться психiчною i фiзичною залежнiстю, потребою в повторному багаторазовому вживаннi
психоактивних засобiв [1,с.151]. Прийом наркотиков спричиняе змiну функцюнування органiзму загалом, серйозно ускладнюе дiяльнiсть внутрiшнiх органiв, центрально! i вегетативно! нервово! си-стеми. Суттевi змши вiдбуваються i в структурi особистосп, яка вживае наркотики. Вона втрачае iнтерес до навчання, роботи, родини, друзiв, навко-лишньо! дiйсностi, поступово стае все бiльше Озоль-ованою в соцiумi i часто зазнае дискримшацп.
Проблема зловживання наркотичними речови-нами дослОджуеться багатьма впчизняними нау-ковцями (Н. Максимова, О. Пилипенко, В. Орже-ховська та ш.). Вважаемо, що доцiльним в цьому планi е вивчення зарубiжного досвiду роботи з по-передження наркомата!', зокрема американського, оск1льки проблема наркомата! серед молодi сьогоднi надзвичайно актуальна в США. Резуль-тати дослОджень американськими вченими рiзних аспектов проблеми наркомата! (А. Айчхорн, Р. Бек, Дж. Данхил, Д. Довнерс, Д. Каррена, У. Кварацеус, М. Юрс, А. Коен, Р. Крейг, Е. Лемерт, Дж. Лоос, Г. Макданнел^ Р. Мертон, Н. МоуслО, Д. Поттер, Т. Таннер, Г. Штеллер та iн.) вiдображенi в численних працях. Деякi з них вважають, що сьогоднi Америка перетворилася в одну з найбiльш проблемних кра!н свiту щодо розповсюдження наркомата!', що, безпе-речно, актуалiзуе шляхи пошуку ефективних методiв боротьби з цим небезпечним явищем [2; 3].
Слд щдкреслити, що в сучасному американсь-кому суспiльствi i науковш лiтературi поняття «dmg> (наркотик) мае два значення: одне - позитивне, пов'язане з необходтастю використання наркотикОв у медицита, друге - негативне, яке визначаеться як соцiально небезпечна, руйнiвна речовина з особливим хiмiчним складом. ВОдповщно, серед учених кнують двО протилежнi точки зору щодо вживання наркотиков : абсолютне заперечення вживання наркотиков через !х шмдливий вплив на людину i визнання певного позитивного впливу помрних доз наркотиков .
В результат аналiзу науково! лiтератури (Р. Бек, М. Юрс, Р. Крейг, Е. Лемерт та он.) виявлено, що в США юнують рОзта тадходи до боротьби з наркоматаею. НайбОльш поширеними серед них е два:
Перший: наркомагая - це хвороба, значить наркоман - хвора людина, яку треба лшувати, а за-хворювання намагатися попередити, тобто, здшснювати своечасну профшактичну роботу.
Державна система профшактики наркотизаци в США передбачае: а) мОжнародне сшвробггаицтво з попередження поширення О вживання наркотиков; б) правове забезпечення профшактики наркозалеж-носп (закони, яко гарантують тльги для пра-цевлаштування, каральта, спещальта закони, спря-мовага на роботу з наркозалежними непов-нолишми; в) формування громадсько! думки щодо здорового способу життя, громадський осуд злов-живання наркотиками; г) кадрова политика (подготовка фахОвщв рОзного рОвня для медично!, ре-абштацшно!' роботи з наркозалежними; д) ство-рення шститупв профшактики наркозалежносп, науковО дослщження рОзних аспектов проблеми О !х впровадження в практику [ 4; 5].
Американсько вчега вважають за необходне ро-зрОзняти сощальта й сощально-педагопчта умови профшактики. Сощальта умови представлено трьома основними компонентами: наявтастю водповодних соц1альних установ, думкою соц1уму, необходшстю правового обгрунтування роботи водповодними уста-новами й фаховцями. Сощальта умови можуть бути сприятливими й несприятливими. Педагопчта, сощально-педагопчта умови передбачають формування особистосп й формування середовища. Формування особистосп проявляешься в розвитку само-оц1нки, самовираження, стресостшкосп, позитивному самоприйнятп, внутршньому контроле створента мотиващ!. Формування середовища, що подтримуе позитивн риси особистосп, проявляешься в створенш ситуаци успiху, впливовО педагопв, у нав-чанш батьков, робот1 з однолотками i т.д. Даний подш необходний, щоб зрозумоти, що ефективнiсть профiлактики визначаеться не тшьки якостю роботи фаховщв i особливостями Ондиввдв, з якими проводиться профшактика, але й ставводношенням соц1альних i соцiально-педагогiчних умов профшактики, яко в рамках навчального процесу набагато бшьш контрольовата.
Слад тадкреслити, що в реалОзащ!' завдань профшактики беруть участь медично та освотта за-клади, ЗМ1, волонтери, рОзта громадсько оргатазащ! («Partnership for a Drug Free America», «Mothers Against Drink Driving», «Drug Abuse Resistence Education» та он.).
В американськой науковш логературО i практищ можна видолити основш напрямки профшактично!' роботи, яка проводяться фаховцями в медициш, освт, соц1альних службах, громадах i т.д. стосовно наркоза-лежних оаб i визначае змют профшактики:
- загальне попередження вживання наркотиков через закони, засоби масово! шформащ!' i т. д.;
- створення бар'ер1в вживанню наркотиков; забезпечення захода щодо посилення особистих пере-конань проти застосування наркотиков i негативного водношення до вживання шкодливих речовин;
- формування стшкосп особистосп до сощального тиску щодо вживання наркотиков; навчання навичкам водмови вод наркотиков у ситуащях, коли !х пропонують;
- формування установки небезпеки вживання психоактивних речовин;
- навчання сощальним навичкам (комушка-бельтасть, упевнетасть у собо самоповага й ефективна взаемодя з навколиштам оточенням (з однолошами i дорослими);
- дОяльтасть в галузО освоти батьков з метою оздоровлення родини, !! побуту й культури взаемин м1ж о! членами, допомога батькам з боку держави у ви-конанта ними виховно! функци (важливий сощальний шститут демократично! держави);
- даяльшсть з сощально! реабштацп дитини, гадалка, молодо! людини, яко мають наркотичну за-лежтасть;
- посередницька даяльтсть м1ж щдиводом i соц1умом з подолання явищ дезадаптад1!' i т.п.
- даяльшсть з сощально! реабштацп дитини, подлита, що мае наркотичну залежтасть;
- посередницька дшльтсть м1ж шдиввдом 1 сощумом з подолання явищ дезадаптаци 1 т.п.
Профшактичш заходи оргашчно поеднуються з реабштацшними.
Сам термш «реабштац1я» (вщновлення) озна-чае комплекс медичних, психолопчних, педа-гопчних, професшних, юридичних заход1в, спря-мованих на ввдновлення чи компенсацш поруше-них або втрачених 1ндив1дом сустльних зв'язк1в 1 вщносин внаслщок змш стану здоров'я, сощаль-ного статусу, втрати близьких людей, навичок нав-чально! д1яльност1, сощально! дезадаптаци, як1 су-проводжуються стшкими розладами функцш ор-гашзму, переживаннями, скоенням злочишв тощо. Виявлено основш види реабштацп оаб з дев1ант-ною поведшкою. Медична реабштащя передбачае л1кувальш заходи, спрямоваш на вщновлення пору-шених чи втрачених функцш оргашзму особи, на виявлення та актив1защю компенсаторних можли-востей оргашзму. Психолопчна реабштащя передбачае корекщю 1 ввдновлення психолопчних функцш, властивостей, створення сприятливих умов для розвитку й утвердження особистосп. Ос-новний зас1б - актив1защя власно! активносп 1 мож-ливостей особи, подолання почуття меншовартосл, формування в1ри у власш сили. Сощальна реабштащя мае на мет1 ввдновлення сощального до-сввду 1 встановлення сощальних зв'язк1в, формування адекватних норм поведшки, способ1в продуктивного стлкування, розширення 1 поглиблення сощальних контакпв, сощального до-сввду. Педагопчна реабштащя спрямована на вщновлення чи компенсацш порушених функцш оргашзму внаслщок перебування у складних жит-тевих умовах чи перенесених травм, формування моральних щнностей, навичок конструктивного стлкування, позитивного досвщу сощально! поведшки, допомогу у життевому самовизначенш. Юридична реабштащя - вщновлення в правах, теж часто мае мюце в робот! з неповнолтгшми 1 мо-лоддю 1 застосовуеться у випадках, коли вони були несправедливо звинувачеш.
ТехнологИ реабштацп - це система медичних, сощально-економ1чних, психолого-педагопчних заход1в, спрямованих на ввдновлення здоров'я щдишда, його працездатносп 1 сощального статусу, тобто повернення особистосп до повсякденного життя у с1м'1, навчальному заклад!, трудовому ко-лектив1 як повнощнного члена сустльства; д1агно-стика - це детальне вивчення результапв медич-ного обстеження 1 вщповщних медичних документа, а також анал1з професшно-трудових 1 сощально-побутових даних про шдивща; медико-сощальна експертиза - визначення в установле-ному порядку потреб особи в заходах сощального захисту, на основ! ощнки обмежень життед1яль-носп та ш.; терап1я - сощальне лшування, сощаль-ний захист хворого, який сприяе виявленню прихо-ваних або нереал1зованих можливостей 1 зд1бностей щдишда з метою подальшо! опгишзаци його жит-тед1яльностц адаптащя - надання допомоги у виршенш проблем, пов'язаних з пристосуванням
до нових умов життя в результат! втрати працездат-носп чи шватдносп, сприяння у виршенш ма-тер1альних проблем за рахунок реал1зацп власного потенщалу !ндиввда, включаючи навчання 1 пра-цевлаштування.
Другий шдхвд розглядае зловживання алкоголем, наркотиками та шшими психоактивними препаратами з погляду закону: дозволене законом або пе-ресл1дуеться й пвдлягае покаранню.
Морально-юридична модель використовуе три методи контролю над потенц1йно небезпечними ре-човинами в США:
Регулювання. Певт речовини, шк1длив1 для спо-живач1в, можуть бути продаватися з мЫмальними обмеженнями. Вони пвдлягають значному оподатку-ванню 1 е джерелом значних дохода у державну скар-бницю. Алкогольш напо! й тютюнов! вироби пвдляга-ють непропорц1йно великому оподаткуванню, кр1м того, е вшзв1 обмеження, що стосуються продажу цих товар1в. Для виробництва 1 розповсюдження таких товар1в потр1бна спец1альна лщенз1я [4].
Медичний контроль. Використання певних по-тенцшно небезпечних речовин дозволяеться тшьки шд медичним контролем. Тшьки лшар може ухвалити ршення щодо застосування наркотичних препарапв, враховуючи, що користь ввд них буде бшьша, шж за-вдана шкода. По цш модел1 представник медично! професЦ одержують контроль над використанням специф1чних речовин. До ц1е! категори зазвичай в1дносяться барб1турати, амфетам1ни, деяю пох1дн1 оп1уму (морф1й 1 коде!н), замгнники геро!ну типу ме-тадон та 1н.
Законодавчий контроль. Установлет законом обмеження роблять виробництво й володшня де-якими наркотичними речовинами злочином 1 уповно-важують спещально призначених посадових ос1б стежити за дотриманням цих обмежень. Застосування деяких шших речовин у медичних ц1лях дозволяеться, але п1д медичним контролем, а для людей, що мають щ речовини у власному розпоряджент поза медичною практикою, передбачаеться пока-рання. Так, геро!н, заборонений до застосування в США, був внесений у категорию абсолютно неза-конних наркотичних речовин, у той час як шш1 пси-хоактивн1 речовини, наприклад, морфш, припу-стим1 в медичн1й практищ, але незаконн1 при будь-яких 1нших обставинах.
Проф1лактично-виховна робота з непов-нол1тн1ми 1 молоддю, яш вже прилучилися до вжи-вання наркотиков, досить складна, що пояснюеться тим, що тут доводиться вступати в протиборство з таким сильним фактором , як почуття задоволення, отриманого п1сля вживання наркотиков 1 бажання знову це в1дчути. В робот1 з такими 1ндив1дами необхвдно вир1шувати низку завдань : формування критично! оцшки стосовно вживання наркотичних речовин; виховання в1дчуття небезпеки в зв'язку з вживанням наркотиков (в1домо, що наркотик через в1дчуття насолоди, полегшення, ейфорИ', яко вини-кають безпосередньо в процес1 його вживання, фор-муе позитивне ставлення, позитивний ефект як пе-редумову майбутньо! залежност1, тому завданням проф1лактично1 роботи е формування негативного
ефекту стосовно наркотику О обставин, в яких вщбулося знайомство з ним); допомогу в прийнятп ршення про необхвдшсть лшувания; тдтримку в несприятливих життевих ситуациях.
Послщовшсть розв'язання цих завдань повинна визначатися в залежносп вОд ступеню ро-звитку наркомани, глибини сощально! деформаци особистосп, шших Ондивщуальних характеристик неповнолгтаього. Наприклад, метод дискредитацп наркомани дае позитивно результати стосовно оаб, яко етзодично вживають наркотики О ще здатш прислухатися до аргументов. Ефективним в профшактичнш робот з щею категорОею оаб е О метод переконання, оскшьки вони ще не втратили здатносп критично ощнювати сво! дп, прогно-зувати !х наслщки, передбачати вОдповщальшсть.
В результат аналОзу наукового доробку амери-канських учених, можна виокремити основш умови ефективностО профОлактично! роботи з непов-нолОтнОми, схильними до вживання наркотичних речовин. Так, перша умова О, на нашу думку, основна - це своечаснОсть проведення профОлактич-них заходОв. При здОйсненнО ранньо! профОлактики слОд особливу увагу звернути на тих, хто епОзоди-чно вже вживае наркотичш речовини, адже саме з цього зазвичай починаеться прилучення пОдлОтка до систематичного вживання наркотикОв О перетво-рення його на хронОчного наркомана. Оптимальним моментом початку профОлактично! роботи з тими, якО вже е залежними, вважаеться перОод пОсля про-ходження ними першого лОкування в медичному за-кладо Тут важливо не дозволити неповнолгтаьому знову спробувати наркотик, оберОгати його вОд впливу друзОв, якО вживають наркотики О хизуються цим. Другою важливою умовою ефективносп профОлактично! роботи з пОдлОтками е наявнОсть вОдповОдних знань з проблеми наркоманО! О вОково!, педагопчно! психологи, педагопки. З цим твер-дженням не можна не погодитися, адже часто ма-ють мОсце такО ситуацО!, коли ефективнОсть профОлактично! роботи низька саме через вОд-сутнОсть належно! пОдготовленостО батькОв, вчи-телОв, психолопв, сощальних пращвнишв. 1нодО до-свОдчений педагог, психолог, який на професОйно високому рОвнО може працювати з пОдлОтком в цОлому, виявляеться малокомпетентним у проблемО вживання психоактивних речовин та наслОдках
цього. В таких випадках його авторитет мало допо-магае, тому що тдлггок прагне почути конкретно факти, аргумента, яко б переконали його в небез-пещ захоплення наркотичними речовинами. Од-шею з умов ефективносп профшактично! роботи е проведения !! на партнерськш основО, яка передба-чае взаемодш вихователя i вихованця, творчу ствпрацю, а не намагання придушити будь-яко спроби дискуси силою авторитету старшого. Важливою умовою ефективносп профшактично! роботи з гадлитами i молоддю е також емоцшна за-щкавленють в долО тих, хто вживае наркотики. Ця защкавленють повинна бути шдкршлена конкрет-ними дгями (наприклад, працевлаштування, налаго-дження здорових вОдносин в ам'!). Велике значення мае шдивщуалОзащя заходОв, яко проводяться з профшактичною метою. Вплив повинен бути максимально конкретизованим, спрямованим на конкретного пОдлОтка, який може сильно вОдрОзнятися вОд шших пвдлитав, схильних до вживания наркотиков. Безперечно, необхОдною умовою ефективно! профОлактично! роботи е !! комплекснОсть, тобто ви-користання вах можливих впливОв, ствробОт-ництво рОзних установ i закладОв : медичш, оздо-ровчо-профшактичш заклади, органи внутршшх справ, педагопчш заклади, сощальт служби, гро-мадсьш оргашзацп тощо.
Отже, в США е значний позитивний досвщ превентивно! роботи з неповнолОтнОми, схильними до вживання наркотиков, яка забезпечуеться у взаемодО! рОзних соцОальних ОнститутОв з викори-станням сучасних технологОй.
Список л^ератури
1. ЕнциклопедОя для фахОвщв сощально!' сфери / За заг. ред. I. Д. Зверево!. Ки!в, Омферополь: Ушверсум, 2013. 536 с.
2. Reuter P. An analytic assesment of U.S. drug policy. Washington. D.C.: The AEI Press, 2005. 1112p.
3. Grandpre R. How America became the world's most troubled drug culture? Durham: University Press, 2006. 127 p.
4. Lemert E. Human Deviance. Social Problems and Social Control. N.J.: Prentice-Hall, 2007. 130 р.
5. Morgan H. W. Drugs in America: A Social History. NY: Syracuse University Press, 2001. 235 р.