PROJEKTNI PRORAČUN HIDRAULIČKOG SERVOUPRAVLJAČA UPRAVLJAČKOG MEHANIZMA MOTORNIH VOZILA
Zoran Đ. Majkić,
Vojska Srbije, Uprava za planiranje i razvoj (J-5) GŠ, Tehnički opitni centar, Beograd
DOI: 10.5937/vojtehg61-2017
OBLAST: motori i motirna vozila VRSTA ČLANKA: stručni članak
Sažetak:
Servoupravljači se projektuju tako da omoguće lako zakretanje u me-stu, ne dovodeći veliku silu upravljačkom točku. Do potrebnih dimenzija si-stema za upravljanje, u početnoj fazi izrade projekta, obično se dolazi izvo-đenjem proračuna njihovog opterećenja pri zakretanju točkova u mestu, pri čemu se moment izračunava empirijski. Dakle, polazna osnova pri projekt-nom proračunu hidrauličkog servoupravljača jeste određivanje momenta ot-pora zakretanju upravljačkih točkova, a na osnovu čega se određuje maksi-malna vrednost sile, odnosno momenta na volanu. Proračun servoupravlja-ča sistema za upravljanje sastoji se od određivanja osnovnih parametara, neophodnog kapaciteta pumpe, osnovnih dimenzija razvodnika i cevovoda, i pronalaženja uslova stabilnosti rada sistema upravljačkog mehanizma.
Ključne reči: upravljački točak, točkovi, moment, upravljanje, zahtevi, projekat, upravljački sistem, hidraulika, proračun.
Uvod
Cilj proračuna hidropojačivača jeste da se odrede osnovni para-metri njegovih sklopova, koji obezbeđuju ispunjenje zahteva sistema upravljanja (Janković, 2012). Proračuni se obavljaju u nekoliko etapa sa istovremenom sve detaljnijom konstruktivnom razradom sistema upravljanja, postepeno se približavajući najboljoj varijanti. Pri svakoj etapi vrše se projektna i kontrolna proračunavanja hidropojačivača upra-vljačkog mehanizma. Projektno proračunavanje omogućava da se obavi izbor osnovnih dimenzija elemenata pojačivača, polazeći od usvojene osnovne sastavne šeme i orijentacionih vrednosti opterećenja. Kontrola proračuna vrši se radi preciziranja konstruktivnih rešenja i dobijanja izla-znih karakteristika upravljača sa pojačivačem, prema kojima se procenju-ju potencijalna svojstva konstrukcije.
(mT>
majkicczoran@gmail.com
Majkić, Z., Projektni proračun hidrauličkog servoupravljača upravljačkog mehanizma motornih vozila, pp. 141-158
VOJNOTEHNIČKI GLASNIK/MILITARY TECHNICAL COURIER, 2013., Vol. LXI, No. 3
Projektni proračun
Polazni podaci moraju da budu dovoljno pouzdani, tj. da odgovaraju konstruktivnim karakteristikama vozila koje se projektuje i sistema upra-vljanja, kao i uslovima eksploatacije (Janković, 2012), (Gincburg, 1972), (Lisov, 1961), (Minić, 1992). Obično su konstruktoru dostupni rezultati eksperimentalnih istraživanja i ispitivanja, statistički podaci strane proiz-vodnje, kao i matematičke poluempirijske zavisnosti.
Takvi polazni podaci, kao maksimalni pritisak u hidrosistemu, preno-sni odnos i stepen korisnosti (direktni i povratni) upravljačkog mehanizma određuju se iz uslova unifikacije agregata upravljača, postojećih statistič-kih podataka za jednotipska vozila ili po postojećem uzorku (sklopu). Po pravilu, za proračun se uzima da se pritisak u hidrosistemu pojačivača upravljača nalazi u granicama 6,5-10 MPa, a prenosni odnosi upravljač-kih mehanizama, koji moraju da obezbede mogućnost upravljanja vozi-lom ako otkaže pojačivač, usvajaju se u granicama 20-30 . Stepen korisnosti upravljačkog mehanizma zavisi od njegovog tipa i može da se me-nja u širokim dijapazonima: 0,55-0,9 pri direktnom upravljanju i 0-0,8 pri povratnom.
Odlučujući značaj ima pravilno određivanje računskog momenta ot-pora zakretanju točkova. Momenat otpora zavisi kako od uslova kretanja vrste terena, tako i od konstruktivnih parametara vozila: opterećenja na točkovima, tipa pneumatika, površine otiska ili pritiska vazduha u njemu, uglova nagiba osovinice rukavca, trenja u osovinama rukavca i zglobovi-ma upravljača.
Moment otpora okretanju točkova u mestu
Na veličinu momenta, potrebnog za zaokretanje upravljačkih točko-va u mestu, utiču (Janković, 2005), (Gincburg, 1972): 1) opterećenje na točkovima; 2) koeficijent trenja pneumatika o podlogu; 3) dimenzija i oblik otiska pneumatika o podlogu, koji su određeni pritiskom u pneumatiku i njegovom konstrukcijom; 4) bočna krutost pneumatika; 5) radijus zaokre-tanja upravljačkih točkova; 6) uglovi nagiba osovinice rukavca i nagiba točka; 7) moment trenja u osovinicama rukavca i prenos mehanizma. Da bi se ostvarile odgovarajuće vrednosti momenta otpora zakretanju upra-vljačkih točkova potrebno je voditi računa o svim navedenim relevantnim faktorima, jer time se obezbeđuje manje opterećenje elemenata u siste-mu upravljanja, sa jedne strane, a sa druge strane omogućeno je olakša-no upravljanje smanjenjem momenta, odnosno sile na volanu. Postoji vi-še različitnih autora po čijim izrazima je moguće odrediti moment otpora zakretanja, a ovom prilikom biće izdvojeni neki od njih.
<m2)
Moment otpora zakretanja upravljačkih točkova u mestu prema Mitinu (Janković, 2005), (Gincburg, 1972), (Minić, 1992)
Ukupni moment otpora zakretanja u mestu na obrtnom rukavcu je:
2
Mt = -°t-ц-q • kF (1)
gde su: Gt - vertikalno opterećenje točka;
ц - koeficijent trenja okretanja pneumatika po podlozi;
q = Va • b , a, b - ose elipse otiska pneumatika;
kF - koeficijent, koji uzima u obzir uticaj oblika otiska, a određuje se pomoću specijalnog grafika.
Koeficijent kF Mitin je dobio samo za jedan pneumatik, pa je kori-šćenje ove formule praktično nemoguće.
Moment otpora zakretanju upravljačkih točkova u mestu prema Taboreku (Janković, 2005), (Gincburg, 1972),
(Minić, 1992)
Mt = ц - Gt-hr (2)
gde je ц' - redukovani koeficijent trenja, koji se određuje u zavisnosti od odnosa radijusa zakretanja točka (e) i širine pneumatika (H) (slika 1);
h
A
0 +P2
I
0
(3)
gde su: I0 - polarni moment inercije površine otiska pneumatika na podlozi; A0 - površina otiska pneumatika.
Majkić, Z., Projektni proračun hidrauličkog servoupravljača upravljačkog mehanizma motornih vozila, pp. 141-158
VOJNOTEHNIČKI GLASNIK/MILITARY TECHNICAL COURIER, 2013., Vol. LXI, No. 3
Slika 1 - Zavisnost prikazanog koeficijenta trenja ц i momenta otpora Mk obrta točka u odnosu na p/H ( Demić, et al, 1994)
Figure 1 - Dependence of the given friction coefficient ц and the moment of resistance Mk of the wheel rotation in relation to p/H ( Demić, et al, 1994)
Obično se I0 i A0 teško određuju pa i ovaj izraz nema nekog praktičnog značaja. U slučaju da je e2 >> I0 /A0 , što biva kada se projekcija ose osovinice rukavca A0 na podlogu nalazi van granica otiska, radijus inercije I0/A0 otiska može se zanemariti, pa proizilazi h = p .
Podaci proračuna po ovoj formuli pri e2 >> I0 /A0 potpuno se podu-daraju sa eksperimentalnim podacima.
Moment otpora zakretanju upravljačkih točkova u mestu prema Lisovu (Janković, 2005), (Gincburg, 1972),
(Minić, 1992)
Mt = Gt(0,132 • ц • Rt + f-p) (4)
gde su: f - koeficijent otpora kotrljanja točkova;
Rt - spoljašnji radijus točka;
p - krak zakretanja centra otiska pneumatika, tj. radijus zakre-tanja točka.
Ova formula uzima u obzir radijus pneumatika, ali ne i pritisak i ela-stičnu karakteristiku pneumatika.
Moment otpora zakretanju upravljačkih točkova u mestu prema Litvinovu (Janković, 2005), (Gincburg, 1972), (Minić, 1992)
Mt
(0,7* 0,75)Gt -Ц-
VAo
2
(5)
gde je: 0,7 + 0,75 empirijski koeficijent.
Za proračun po ovoj formuli neophodno je znati zavisnost površine otiska pneumatika od opterećenja na njemu.
Moment otpora zakretanju upravljačkih točkova u mestu prema Goughu (Janković, 2005), (Gincburg, 1972), (Minić, 1992)
Mt
G
3/2
к • p
1/2
(6)
gde su: k - empirijski koeficijent (za obične pneumatike k=2,1); p - pritisak u pneumaticima.
Eksperimentalna istraživanja su pokazala da je ovaj izraz veoma pri-hvatljiv.
Ovde je prikazano više formula koje treba koristiti radi određivanja momenta otpora zakretanju upravljačkih točkova. Zatim se vrši analiza nabroj-anih faktora i njihov uticaj na moment otpora zakretanju upravljačkih točkova.
Na točkovima koji se zaokreću obično se unapred zadaju opterećenja i poznata su sa tačnošću ±(5-10%). Koeficijent trenja pneumatika o podl-ogu (prijanjanje) poznat je i kreće se od 0,7 do 0,9 za suvu asfaltnu ili beto-nsku oblogu. Veličina otiska pneumatika zavisi od konstrukcije pneumatika i pritiska u njemu. Prema podacima (Gincburg, 1972), pri proračunskom o-pterećenju pneumatika putničkih automobila pritisak na oslonu površinu bl-izak je pritisku u pneumatiku. Kod pneumatika teretnih automobila površ-ina otiska je veća, a pritisak na oslonu površinu je manji nego što je pritisak u pneumatiku. Pri smanjenju pritiska u pneumaticima ta razlika se sm-anjuje, a pri povećanju - raste. Pri nominalnom opterećenju krutost pneumatika se malo odražava na njihov pritisak na oslonu površinu.
U nedostatku podataka o veličini otiska pneumatika površina otiska može se približno odrediti kao odnos opterećenja i pritiska u pneumatiku. Oblik otiska pneumatika, koji utiče na veličinu polarnog momenta inercije, može se odrediti eksperimentalno.
Majkić, Z., Projektni proračun hidrauličkog servoupravljača upravljačkog mehanizma motornih vozila, pp. 141-158
VOJNOTEHNIČKI GLASNIK/MILITARY TECHNICAL COURIER, 2013., Vol. LXI, No. 3
Bočna krutost pneumatika i radijus zakretanja točka (p) pokazuju u određenim granicama mali uticaj na moment otpora zaokretanju. Pri pokla-panju centra otiska pneumatika sa centrom zakretanja točka, moment otpora zakretanju određuje se izrazom (7):
Gt Io
Mt =ц-• -0-
Гш A0
(7)
gde je: rm- maksimalno rastojanje od centra do granice otiska.
Pri pomerenom centru zaokretanja u odnosu na centar kontakta (sli-ka 1) javlja se ne samo okretanje pneumatika, nego i valjanje točka i po-meranje njegove ravni simetrije prema osnoj liniji otiska. Moment otpora zaokretanju točka u tom slučaju određuje se po formuli:
Mt =ц Gt
Io
Гт Af
- + Gt • f -p +
c • (1 - cos e p) • (l0 -pe p)-p-m
lo
(8)
gde su: I0 - polarni moment inercije površine otiska sa uzimanjem u ob zir njegovog smanjenja pri zaokretanju točka za ugao ep, pri kojem nastaje proklizavanje;
A0 - površina otiska sa uzimanjem u obzir njenog smanjenja pri zaokretanju točka za ugao ep ;
c - bočna krutost pneumatika, koja dolazi na jedinicu dužine otiska; l0 - dužina osne linije otiska; m - krak (slika 1).
Ako se uzme da je oblik otiska pravougaonik, onda pri poznatim ka-rakteristikama pneumatika i parametrima ugradnje točka nije teško izra-čunati zavisnost m = f(p/H). Za realne vrednosti parametara ova zavi-snost ima oblik kao na slici 1. Pri (p/H) > 1,4 -1,6 momenat M se smanjuje skoro proporcijalno p. Pri promeni odnosa p/H od 0 do 0,5 -0,7 moment M se malo povećava (10 -14%).
Tok krive na delu od (p/H) = 0 do (p/H) = 0,5 zavisi od veličine kra-ka (m) i bočne krutosti pneumatika (c). Što su veličine (m) i (c) veće to više raste vrednost momenta.
<m6)
Dimenzije izvršnog hidrocilindra
Pojačivač upravljačkog mehanizma mora da obezbedi zakretanje upravljačkih točkova u mestu pri sili vozača na upravljačkom točku (vola-nu), koja ne sme biti veća od 160 do 200[N] u kompletnom dijapazonu uglova zakretanja točkova od 0max unutrašnji do 0max spoljašnjeg (Gin-cburg, 1972), (Minić, 1992). Veličina sile Fv kojom vozač deluje na upra-vljački točak (volan), a koja je potrebna za zakretanje upravljačkih točko-va bira se prema preporukama i na tu silu utiču koeficijent korisnog dej-stva prenosnog mehanizma, upravljačkog mehanizma, centralne opruge i reaktivnih elemenata. Moment na zakretnoj poluzi upravljačkog točka je:
M
zp
= Fv • R • iu -Прт -Пит = Fv - R - ^ -П
(9)
gde su: R - radijus točka upravljača;
iu - ukupni prenosni odnos upravljačkog sistema;
П - ukupni gubici na upravljačkom sistemu od volana do zakretne poluge upravljačkog točka (prenosnog sistema pm, upravljač kog mehanizma um).
Rad koji je potrebno da uloži vozač pri zakretanju upravljačkih točko-va u mestu:
Av = Mzp (10)
gde su 01 02 uglovi zakretanja upravljačkih točkova iz jednog krajnjeg po-ložaja u drugi.
Sa druge strane, rad koji je neophodan za zakretanje upravljačkih toč-kova iz jednog krajnjeg položaja u drugi određuje se po formuli:
A = 2 • Mt • —
Пио
01 +0 2 = m 01 +02 2 p' 2
(Gincburg, 1972)
Potreban rad hidropojačivača:
(11)
Ah =(p
01 +02 2
=M
hp
1
01 + 0 2 2
gde su: nhc - koeficijent korisnog dejstva hidrocilindra;
Пио - koeficijent korisnog dejstva u osovinici,
Mhp - moment ostvaren pojačivačem na zakretnoj poluzi.
(12)
(M7>
Majkić, Z., Projektni proračun hidrauličkog servoupravljača upravljačkog mehanizma motornih vozila, pp. 141-158
VOJNOTEHNIČKI GLASNIK/MILITARY TECHNICAL COURIER, 2013., Vol. LXI, No. 3
Radna zapremina hidrocilindra:
V,
hc
Ah
P
max
К -Mzp) et +e2
2Pmax nhc
(13)
gde je: Pmax - maksimalni pritisak, stvoren pumpom pojačivača [pa ];
Mp,Mzp - [Nm]; ei5 e2 - [rad]
Usvaja se hod klipa u radnom cilindru, odnosno dužina osovine klipa konstrukcijski prema crtežu.
Sila od hidrocilindra, redukovana na upravljački točak - volan Fohc određena je izrazom (Gincburg, 1972):
Fohc =f ( -d2)-p-in = k• (D2c -d2) (14)
gde je: Dhc - prečnik klipa hidrocilindra;
ds - prečnik osovine klipnjače klipa radnog cilindra;
k = — • p • in - koeficijent (variranjem vrednosti dobijene su karak-teristike prikazane na slici 2).
Prečnik hidrocilindra određuje se iz jednakosti zapreminskog proto-ka:
D
hc
^+T-
(15)
gde su: 1s - dužina osovine klipa;
ds - prečnik osovine klipa.
Na slici 2. prikazana je zavisnost sile Fohc stvorena hidrocilnidrom koja je redukovana na točak upravljača u zavisnosti od prečnika Dhc pri različitim vrednostima koeficijenta k .
<548)
Slika 2 - Krive maksimalne sile Fohc redukovane sile na točak upravljača, u zavisnosti
od prečnika hidrocilindra pri različitim koeficijentima k (Lisov, 1961)
Figure 2 - Curves of the maximum force Fohc of the reduced force on the steering wheel in relation to the hydrocylinder diameter for different coefficients k (Lisov, 1961)
Reaktivni i centrirajući elementi servouređaja
Upravljački sistem bez servouređaja mora da poseduje jednu vrlo važnu osobinu, a to je da razvije sposobnost osećaja kod vozača da ose-ti praćenje konfiguracije puta, naročito pri kretanju u krivinama.
Ovaj osećaj javlja se u tome što se pri povećanju otpora zakretanju upravljačkih točkova pojavljuje i potreba povećanja sile na upravljačkom točku (Gincburg, 1972). Ovu osobinu - osećaj puta, mora da poseduje i upravljački sistem sa servouređajem. Da bi se to ostvarilo, u servouređaj se ugrađuje reaktivni element, čiji je zadatak da vrlo brzo priguše oscilo-vanje upravljačkih točkova pri povratnom uključenju servouređaja (od upravljačkih točkova ka upravljačkom točku).
Vrednost reakcije određuje se na osnovu povećanja sile koju treba ostvariti na upravljačkom točku pri povećanom otporu zakretanja točko-va. Kao pokazatelj reaktivnog dejstva koristi se odnos prirasta sile F na upravljačkom točku sa silama dejstva za svaki prirast sila f' na upra-vljačkom točku bez servodejstva, tj.:
P =
AF
AF'
(16)
Danas su uglavnom poznata tri načina ostvarenja reakcije na upra-vljačkom točku, i to pomoću:
- reaktivnog ventila;
- reaktivnih pluga;
- reaktivnih elemenata.
(M9>
Majkić, Z., Projektni proračun hidrauličkog servoupravljača upravljačkog mehanizma motornih vozila, pp. 141-158
VOJNOTEHNIČKI GLASNIK/MILITARY TECHNICAL COURIER, 2013., Vol. LXI, No. 3
Jedan od vrlo velikih nedostataka servouređaja jeste njihova sklo-nost lakog uključivanja pri dejstvu malih sila na njih, koje se mogu pojaviti pri kretanju upravljačkih točkova po neravnom tlu. Povratno uključenje, na primer kod hidrauličkog servouređaja, propraćeno je oscilovanjem upravljačkih točkova i „vijuganjem” vozila na drumu.
Da bi se sprečila povratna uključivanja servouređaja, u sistem se ugrađuje centrirajući element hidrauličnog ili opružnog tipa (jedna ili ne-koliko prethodno napregnutih opruga). Dok se ne prevaziđe sila kojoj je element za centriranje izložen, servouređaj ne može da stupi u dejstvo i upravljački sistem radi kao sistem bez servouređaja. Na ovaj način ostva-rena je jedna vrlo važna osobina sistema za upravljanje, a to je obezbe-đenje stabilnosti kretanja vozila na pravom putu, a naročito pri većim br-zinama.
Radi obezbeđenja vraćanja upravljačkih točkova elementi za centriranje moraju da budu prednapregnuti silama koje će po vrednosti da bu-du veće od sile povratnog trenja upravljačkog mehanizma redukovane na sponu razvodnika.
Određivanje dimenzija reaktivnih elemenata i krutosti centrirajućih opruga
Sila Fv kojom vozač deluje na upravljač sastoji se od sile Fov neop-hodne za sabijanje centralne opruge i sile Frev za savlađivanje reaktivnih elemenata (Janković, 2012), (Gincburg, 1972), (Lisov, 1961):
Fv = Fov + Frev (17)
Postoji više metodologija izbora tih sila. Jedna od metodologija zasni-va se na pritisku u sistemu:
Frev = Ar,e • R • P (18)
gde je: Ar e - površina reaktivnog elementa;
b - dužina ramena koja prenosi proizvod sila Are • P ,
b = -^ (19)
ius^us
gde su: lc - dužina račve upravljačkog mehanizma; ius - prenosni odnos upravljačkog sistema.
U slučaju da se razvodnik nalazi na vratilu volana:
b
h
2пПрт
gde je h - korak zavojnog mehanizma.
Površina reaktivnog elementa u cm2 dobija se iz jednačine
A
r,e
F - F
v ov
P • b
max ^
• R
(20)
(21)
Prednapregnutošću centralnih opruga obezbeđuje se vraćanje volana i upravljačkih točkova, pod dejstvom stabilizacionog momenta bez uključenja pojačivača. Za to je neophodno smestiti klip u razvodniku. Sila trenja u upravljačkom mehanizmu mora biti manja od sile prednaprezanja centralnih opruga Fn.
F >■ M‘r
!c • in
(22)
gde je: Mtr - moment trenja sveden na izlaznu polugu upravljačkog me hanizma;
in - prenosni odnos dužina poluga, od razvodnika do izlazne poluge.
U slučaju da se razvodnik nalazi na vratilu volana
F
n
2 Mtr -Порт
h
(23)
gde je: nopm - koeficijent korisnog dejstva u suprotnom smeru. Sila na volanu Fov povezana je sa Fn sledećom zavisnošću:
F
ov
Fn • lc R -npm
U slučaju da se razvodnik nalazi na vratilu volana:
F
ov
F • h
n
2 •^•npm • R
(24)
(25)
(ш>
Majkić, Z., Projektni proračun hidrauličkog servoupravljača upravljačkog mehanizma motornih vozila, pp. 141-158
VOJNOTEHNIČKI GLASNIK/MILITARY TECHNICAL COURIER, 2013., Vol. LXI, No. 3
Crtanje grafika Fv = f(Mp)
Uzimajući rezultate statičkog proračuna može se dobiti zavisnost sile Fv od momenta otpora zakretanju upravljačkih točkova Mp. Iz te zavisnosti
može se naći P kao funkcija Mp (Demić, et al, 1994) .
Mp
= Mu + Mzš = P • A • 1 +Fn R Hu • iu + Fre • R • iu Hu = p • A • 1 + Fn • R •nu • iu + P • f • R • R • iu Hu
(26)
gde je: 1 - krak na kojem deluje osovinica klipa cilindra; A - aktivna površina hidrocilindra.
Moment koji deluje iz pojačivača
Mu =P•A• 1
Moment koji deluje na volanu:
Mv = Fn • R Hu • iu + P • Ar,e • b • iu Hu
P =
Mp - Fn • R-Hu • lu F •1 •Hhc + Ar,e • b • iu •Hu
(27)
(28)
(29)
Fv = Fn + Fre = Fn + fre • — • Mp Fn ^R Hu ^iu
v n r,e n r,e
R F •1 •Hhc + Ar,e • b • iu •Hu
(30)
Ako je Fv < Fn, tad hidropojačivač nije uključen:
Mp
Fv =■
iu •Hu • R
(31)
U slučaju Fn < Fv < Fmax ( sila koja odgovara maksimalnom pritisku u sistemu) veličina Fv određuje se jednačinom:
Fv =
Mp - A •1 • Pmax •Hu
R •iu •Hu
(32)
Kontrolni proračun
Kontrolni proračun izvodi se posle izbora opštih elemenata upravljač-kog sistema za upravljanje i pojačivača. Kontrolni proračun dozvoljava smanjenje dimenzija pojačivača prenosnim odnosom poluga prenosnog mehanizma, biranjem ramena na koje deluje sila od pojačivača (Gincburg, 1972). Moment na levoj zakretnoj poluzi određuje se kao suma momenata
suprotstavljanja levog točka Mj i desnog M2
= m2 • f, 12
gde je: M2 -
moment zakretanja levog točka. U neutralnom položaju kada je = 12
sumarni moment na levoj poluzi je:
M = Mj + M'2 = 2 • Mj
(33)
Slika 3 - Momenti otpora zakretanju upravljačkih točkova M [Nm]; moment ostvaren vozačem na upravljačkom mehanizmu Mv [Nm] i moment ostvaren pojačivačem na upravljačkom mehanizmu Mu [Nm] u zavisnosti od ugla zakretanja в [o] upravljačkih točkova m/v FAP 1118
Figure 3 - Moment of resistance to the turning of drive wheels M [Nm]; moment introduced by the driver on the steering mechanism Mu [Nm] and the moment obtained with the hydraulic servo control on the steering mechanism depending on the turning angle в [o] of the drive wheels m/v FAP 1118
Majkić, Z., Projektni proračun hidrauličkog servoupravljača upravljačkog mehanizma motornih vozila, pp. 141-158
VOJNOTEHNIČKI GLASNIK/MILITARY TECHNICAL COURIER, 2013., Vol. LXI, No. 3
Pri zakretanju točkova udesno M raste sa smanjivanjem dužine l2 i povećanjem dužine lt, a pri zakretanju ulevo je suprotno. Aproksimacijom eksperimentalnih podataka dobija se kriva zavisnosti sumarnog momenta od ugla 0 zakretanja upravljačkih točkova transportnog automobila FAP 1118 (slika 3). Grafik zavisnosti momenta sastoji se od momenta pojači-vača Mu i momenta od volana Mv na zakretnoj poluzi zavisno od ugla 0. Ako je opseg pojačivača izabran tako da je podudaran sa projektnim pro-računom, krive se presecaju desno od položaja 0 = 0. Zakretanje upra-vljačkih točkova ulevo je lako, a pri zakretanju udesno snaga pojačivača će biti nedovoljna. Zakretna poluga dužine l bira se tako da kriva Mv + Mu prolazi nešto više iznad krive M po čitavom radnom dijapazonu.
Zaključak
Proračunom sistemom upravljanja određuju se osnovni parametri njegovih elemenata i sklopova, obezbeđujući ostvarenje postavljenih zahteva upravljanja vozilom. Osnovni ulazni podatak pri proračunu hidra-uličkog servomehanizma je određivanje momenta otpora zakretanju upravljačkih točkova. Da bi se ostvarile odgovarajuće vrednosti momenta otpora zakretanju upravljačkih točkova potrebno je voditi računa o nave-denim relevantnim faktorima, jer time se obezbeđuje manje opterećenje elemenata u sistemu upravljanja sa jedne strane, a sa druge strane omo-gućeno je olakšano upravljanje smanjenjem momenta, odnosno sile na točku upravljača. U ECE pravilniku br. 79 definisana je maksimalna sila koja se može dovesti na točak upravljača. O ovom parametru sistema za upravljanje prilikom razvoja vozila treba voditi računa. Hod klipa i dužina hidrocilindra određuju se za maksimalne uglove obrta upravljačkih točko-va i za komponovanu šemu hidrocilindra u okviru upravljačkog sistema vozila, Nakon toga određuje se prečnik klipa hidrocilindra. Sklonošću ka povratnom uključenju hidropojačivača bio bi narušen osnovni zahtev koji se postavlja pred upravljački sistem, a to je vraćanje upravljačkih točkova po izlasku iz krivolinijskog u položaj pravolinijskog kretanja pod dejstvom stabilizirajućeg momenta. Da bi se sprečilo povratno uključenje, u hidrau-lički servomehanizam ugrađuje se reaktivni i centrirajući element. Pred-napregnutošću centralnih opruga obezbeđuje se vraćanje točka upravlja-ča i upravljačkih točkova, pod dejstvom stabilizacionog momenta bez uključenja pojačivača. Sila trenja u upravljačkom mehanizmu mora biti manja od sile prednaprezanja centralnih opruga Fn. Kontrolno proraču-navanje obavlja se nakon određivanja svih parametara sistema upravljanja i pojačivača radi provere radne sposobnosti pojačivača i dobijanja
njegovih karakteristika. Pravilno projektovani pojačivač mora da obezbedi da zbirni moment od izvršnog cilindra i vozača premaši moment otpora u čitavom dijapazonu uglova zakretanja upravljačkih točkova.
Literatura
Demić, M., 2012. Prilog istraživanju uticaja iskošenosti osovina na potro-šnju goriva motornog vozila, Vojnotehnički glasnik/Military Technical Courier, Vol. 60, No.1, pp.136-149, Ministarstvo odbrane Republike Srbije, Beograd,
Demić, M., Pjevac, V., Ćalić, S., Vasiljević, M., 1994. Osnovi projektovanja teretnih motornih vozila, Mašinski fakultet, Kragujevac,
Gincburg, L., 1972. Гидравлические усилители рулевого управления автомобилей, Машиностроение (Mašinostroenie), Moskva,
Janković, D., 2005. Momenti otpora zakretanju upravljanih točkova, Monogra-fija povodom 30 godina (1975.-2005), pp. 87-96, Mašinski fakultet, Kragujevac, Janković, D., 2012. Lična saopštenja, Beograd,
Janković, D., Todorović, J., Ivanović, G., Rakićević, B., 2001. Teorija kreta-nja motornih vozila, Mašinski fakultet, Beograd,
Lisov, M., 1961. Рулевые управление автомобилье, Машиностроение (Mašinostroenije), Moskva,
Minić, M., 1992. Sistemi za upravljanje teretnih vozila, ABC glasnik, Beograd.
Reimpell, J., 1987. Шасси автомобильа, Машиностроение (Mašinostroe-nie), Moskva.
PROJECT CALCULATION OF THE STEERING MECHANISM HYDRAULIC SERVO CONTROL IN MOTOR VEHICLES
FIELD: Engines and Motor Vehicles ARTICLE TYPE: Professional Paper
Summary:
Hydraulic servo controls are designed to facilitate rotation in place without providing increased ppower to steering wheels. In the initial design phase, the dimensions required for control systems are usually obtained through the calculation of their load when wheels rotate in place, where the torque is calculated empirically. The starting point in the project calculation is thus to determine the hydraulic power steering torque torsional resistance which is then used to determine the maximum value of force i.e. the torque on the stering wheel. The calculation of the control system servo control consists of determining the basic parameters, the required pump capacity, the main dimensions of the hub and the pipeline and the conditions for the stability of the system control mechanism.
Majkić, Z., Projektni proračun hidrauličkog servoupravljača upravljačkog mehanizma motornih vozila, pp. 141-158
VOJNOTEHNIČKI GLASNIK/MILITARY TECHNICAL COURIER, 2013., Vol. LXI, No. 3
Introduction
The aim of the calculation of the steering control system is to determine the basic parameters of its components which ensure the fulfilment of requirements of the control system. Calculations are performed in several stages with a simultaneous detailed constructive analysis of the control system leading to the best variant. At each stage, design and control calculations of the hydraulic servo of the steering mechanism are performed. The design allows the computation to complete the selection of basic dimensions of the amplifer elements, starting from the approved scheme and the basic building loads of approximate values. Calculations control is carried out to clarify the structural solution and to obtain the output characteristics of the control amplifier which are applied in the estimation of potential properties of the structure.
Project calculation
Baseline data must be sufficiently reliable, ie. must correspond to the construction characteristics of the vehicle design and the control system as well as to service conditions..A proper deterimination of the torque calculation of torsional resistance in wheels is of utmost importance.
Moment of resistance to wheel rotation in place
The magnitude of the torque required to rotate drive wheels in place, is affected by: 1) load on wheels; 2) coefficient of friction of the tire surface; 3) dimensions and shape of the tire footprint on the surface, as deterimined by the pressure in the tire and its construction; 4) lateral stiffness of the tire; 5) turning radius of drive wheels; 6) angles of inclination of the pin; 7) moment of friction in pins and steering gear mechanism. To achieve the proper torque values of torsional resistance in drive wheels, it is necessary to take into account all these influential factors, as this provides a lower load on the elements in the control system while enabling easier control and reducing the moment of force on the steering wheel.
Moment of resistance to rotating drive wheels in place according to Mitin
Mitin obtained the coefficient kF only for one tire so the use of this formula is practically impossible.
Moment of resistance to rotating drive wheels in place according to Taborek
Moment of resistance to rotating drive wheels in place according to Lisov
This formula takes into account the radius of the tire, but does not take into account the pressure and elastic characteristics of tires.
Moment of resistance ito rotating drive wheels in place by Litvinov
For the calculation by this formula, it is necessary to know the dependence of the tire footprint surface and the load on it.
Moment of resistance to rotating drive wheels in place by Gough
Experimental studies have shown that this term is very acceptable.
Dimensions of the executive hydraulic cylinder
The control amplifier must provide that the wheels rotate in place when the force of the driver on the steering wheel is not above 160 -200 N in a complete range of the rotation angles from 0max for the inner wheel to 0max for the outer wheel.
Reactive and centering elements of the hydraulic servo control
The control system without a hydraulic servo control must have one very important characteristic which is to develop the ability of the driver to feel the road configuration, especially when going around a curve. In order to achieve this, a reactive element is built into the hydraulic servo control, with a task to absorb rapidly drive wheel oscillations during the reverse inclusion of the hydraulic servo control (from the drive wheels to the steering wheel).
Determination of the dimensions of reactive elements and the stiffness of centering springs
Graph of Fv = f(Mp)
Taking the results of the static analysis into account, the dependence of force Fv and the torsional resistance in drive wheels Mp can be obtained.
From this dependence, P can be found as a function of Mp.
Control calculation
The control calculation is performed after selecting general elements of the control system and the amplifier. The control calculation allows the reduction of amplifier dimensions through the transmission gear mechanism, by selecting the part onto which amplifier force.is applied.
Conclusion
The calculation of the control system helps in determining the basic parameters of its elements and assemblies, thus providing the control over the vehicle motion. The main input data in calculating hydraulic servo control is the determination of torsional resistance in drive wheels.
Majkić, Z., Projektni proračun hidrauličkog servoupravljača upravljačkog mehanizma motornih vozila, pp. 141-158
VOJNOTEHNIČKI GLASNIK/MILITARY TECHNICAL COURIER, 2013., Vol. LXI, No. 3
In order to achieve proper torque values in torsional resistance, it is necessary to take into account the given influencing factors since this ensures, on the one hand, lower load on the control system elements and, on the other hand, easier control by reducing the force applied to the steering wheel. ECE Regulation № 79 defines the maximum force that can be applied to the steering wheel, so this paremeter of control systems must be taken into account in vehicle design. The piston stroke and the cylinder length are determined for maximum torque angles of drive wheels, followed vy the determination of the cylinder piston diameter.
The tendency to reverse the action of the hydraulic servo control would violate the basic requirement to the control system which is to get drive wheels back into straight line motion under the influence of the stabilizing moment. In order to prevent reverse action, a reactive and centering element is installed into the hydraulic servo control.Prestressing of central springs provides the return of the steering and drive wheels under the influence of the stabilizing moment without involving the hydraulic servo control. Friction force in the control mechanism must be lower than the force of prestressed central springs Fn. The control computation is performed after the determination of all parameters in order to test the operating ability of the hydraulic servo control and to obtain its characteristics. A properly designed hydraulic servo control has to provide that the summary execution of torque hydraulic servo control and the driver exceeds the moment of resistance throughout the range of angles of rotation of wheels.
Key words: steering wheel; wheels; torque; steering; requirements; projects; steering system; hydraulics; calculation
Datum prijema članka/Paper received on: 17. 05. 2012.
Datum dostavljanja ispravki rukopisa/Manuscript corrections submitted on: 30. 05. 2012.
Datum konačnog prihvatanja članka za objavljivanje/ Paper accepted for publishing on: 01.06. 2012.
<558)