УДК 619:616.995.751.4:636.596
Сидоренко 1.В., астрант, (filimo-sha@yandex.ru) ©
Кафедра паразитологи та тротчног ветеринара НУБШ Украши
ПАТОГЕННА Д1Я ПЕРОЩШ СОШМБ1СОЬЛ СОЬЛМБ1Л НА АЕРОДИНАМ1ЧН1 ВЛАСТИВОСТ1 ОПЕРЕННЯ СПОРТИВНИХ ГОЛУБ1В
Наведено результати власних дослгджень щодо патогенного впливу малофага Со1ишЫео1а ео1ашЫа на аеродинам1чт властивост1 оперення у спортивних голуб1в. Встановлена швидкгсть зростання екстенсивност1 твази та кглькгсний склад паразит1в цього виду на всгх стад1ях розвитку. Проанал1зоват результати тренувальних льот1в голуб1в з р1зним ступенем ураження оперення.
Ключо^^ слова: малофаги, крило, спортивне голуб1вництво, оперення, голуб, аеродинамжа
Спортивне голубiвництво завжди було популярним в кра1нах Свропи. Клуби спортивного голубiвництва, яю об'еднуе Всеукра1нська асощащя голубiвникiв, е в кожному великому мют Украши. Спортивш голуби - це окрема група порщ, яю характеризуются високими льотними здатностями.
На льотш якостi голубiв впливають такi фактори як в^ер, погоднi умови, нахил траектори польоту, будова крила, треновашсть м'язiв, зв'язок, сухожилкiв, спiввiдношення площi крил до маси голуба та ш. [6].
Найголовнiшим фактором в аеродинамщ голубiв е вiдношення площi крил до маси тiла. У швидюсних короткодистанцiйних голубiв (спринтерiв) стввщношення площi крил до маси тша менше, нiж у голубiв-стаерiв (довгодистанцшних). Довгодистанцiйнi спортивнi голуби мають бшьшу площу крила та меншу масу, що дозволяе 1м планувати тд час польоту [6].
Найбiльше навантаження при швидкiсному польотi несуть грудш м'язи голуба та маховi пера крил. Опахало махового пера утворюе непроникну для пов^ря платiвку. Якщо ж пiд впливом зовнiшнiх факторiв гачечки та вiйки на борщках пера розчiплюються, то пiд час чистки оперення голуб легко скршлюе 1х за принципом застiбки-блискавки [4].
Маховi пера рiзних частин крила мають рiзнi функци та несуть неоднакове навантаження. Найбшьший опiр пов^я припадае на кiнцi крил. Маховi пера першого порядку мають якост пропелера, який створюе тягову силу пов^ря при злiтаннi, руху вперед та при поворотах. Маховi пера другого порядку (щиток) бшьш статичш, основною 1х функцiею е пщтримання птаха в повiтрi пiд час польоту. При опусканш крила донизу, внутршш частини вiял щiльно притискуються до стрижнiв сусiднiх пер, а вся поверхня крила не пропускае
© Науковий кер1вник - доктор ветеринарних наук, профессор, Сорока Н.М. Сидоренко 1.В., 2011
пов^ря догори. Завдяки цьому голуб легко вщштовхуеться вщ нижшх шарiв повiтря та зл^ае [6].
Малофаги в процесi свое! життедiяльностi порушують цiлiснiсть пера. На махових перах голубiв найчастiше паразитують перощи С. со1ашЫа, якi живляться дрiбними борiдками опахала пера [1, 2, 3, 5].
Метою дослвдження було оцшити патогенну дiю перовдв С. со1ашЫа на аеродинамiчнi якост оперення спортивних голубiв.
Матер1али 1 методи. Дослiдження проводили в перюд травня-серпня 2011 року на спортивних голубах, яю проходили пiдготовку до змагань на базi Нацiонального еколого-натуралютичного центру учшвсько1 молодi. Об'ектом дослщження були 284 спортивних голубiв 2010/2011 року народження з рiзних областей Укра!ни. Умови утримання голубiв - голуб'ятня закритого типу, площа -40 м 2 Щшьшсть посадки - висока.
Проводилося паразитолопчне обстеження голубiв при надходженнi до голубодрому перед початком льотiв. Оцiнювалася штенсившсть та екстенсивнiсть швазп С. со1ашЫа. Аналiзували результати тренувальних льотiв голубiв (дистанци 100, 300 та 400 км). Ощнювали кiлькiсть ушкоджених пер, враховували ступiнь пошкоджень опахала. Визначали кiлькiсний склад перовдв на вЫх стадiях розвитку.
Голуби на тренування поступали з рiзних господарств. В залежност вiд iнтенсивностi ураження та стану оперення голуби умовно були помiченi кольоровими кембриками та подшеш на три групи: I група - голуби, яю при надходженш були вшьш вiд паразитiв (зеленi кембрики); II група - голуби з штенсившстю швазп до 20 паразиив (жовтi кембрики); III група - голуби з штенсившстю швазп бшьше 30 паразитiв (червонi кембрики).
Всього було проведено чотири обстеження голубiв: первинний огляд при надходженш; друге обстеження - через ам дiб тсля надходження, за три доби до льоту на дистанцiю 100 км. Одночасно з обстеженням була проведена обробка голубiв 1%-ним розчином дельтоксу (дшча речовина - дельтаметрин) для запоб^ання зростання iнтенсивностi швазп; трете обстеження - через 7 дiб пiсля обробки, перед льотом на дистанцш 300 км; четверте обстеження - через 14 дiб тсля обробки, перед льотом на дистанщю 400 км.
Результати дослщження. При первинному оглядi кiлькiсть уражених голубiв становила 72,8 % (207 голубiв). При проведеннi другого обстеження виявлено, що екстенсивнiсть швазп С. со1ашЫа становила вже 100 %. Штенсившсть iнвазii коливалася вiд 1-2 iмаго на птицi до 178 екз. ^маго i личинки). Тшьки iмаго виявленi на 77 голубах. Результати обстежень наведено в табл. 1.
В результат життедiяльностi паразитiв виявляли пошкодження таких типiв: потоншення борiдок опахала, пошкодження гачечюв та вiйок, виникнення отворiв в опахалi дiаметром вщ 0,5 до 1,5 мм (1-3 рiвчачка).
Яйця виявляли на медiальнiй поверхнi великих покривних пер другого порядку, бшя стриженя. При штенсивност швазп бiльше 50 iмаго на голуб^ яйця цих паразитiв щшьно вкривали до 8 пер на крил^ по одному-два в рiвчачку. У I-й
груш голубiв, що спонтанно заразилася вже тд час перебування на голубодром^ штенсившсть швази склала 1-5 паразитiв (iмаго i личинки на останнiх стадiях линяння). Яйця паразитiв у ще! групи голубiв не виявленi.
Табл. 1
Результати обстеження голубiв
Iгрупа (77 голуб1в) IIгрупа (86 голуб1в) III група (121 голуб)
Первинний огляд Друге обстеженн Трете обстеженн Четверте обстеженн Первинний огляд Друге обстеженн Трете обстеженн Четверте обстеженн Первинний огляд Друге обстеженн Трете обстеженн Четверте обстеженн
Наявшсть яець паразипв - - - - + + + - ++ ++ ++ +
Юльшсть личинок на р1зних стад1ях линяння - - - - 0 1 2 до 25 - 5 1 0 100 - 130 110 - 155 5 1 0
Юльшсть 1маго (середня по груш) - 5 - - - 10 - 20 10 - 30 3 ■ 0 5 1 0 30 - 45 30 - 45 8 1 0 8 1 0
Стутнь пошкодженн я оперення пошкодження оперення при клшчному огляд1 не виявлено потоншення борвдок махових пер першого порядку, поодинош отвори на махових перах другого порядку спостер1гаеться до 7-8 пошкоджених («прострочених») махових пер на кожному крил1. На одному пер1 до 12 отвор1в. На краях пер в1дм1чеш розщеплення
Результати 1-го льоту 100 км (середнш показник по груш) 1 год 10 хв 1 год 16 хв 1 год 38 хв
Результати 2-го льоту 300 км (середнш показник по груш) 4 год 13 хв 4 год 15 хв 5 год 11 хв
Результати 3-го льоту 400 км (середнш показник по груш) 5 год 27 хв 5 год 26 хв 6 год 52 хв
При аналiзi вищенаведених даних виявлено, що голуби з високою iнтенсивнiстю швази та множинними пошкодженнями пер мають нижчу швидкiсть льоту, нiж голуби, в яких ступiнь пошкодження оперення незначна.
KpiM того, в Ш-й rpyni голубiв вiдмiчено знижену кучшсть прильоту, тобто значш коливання швидкост рiзних голубiв. Частина голубiв (32) ще! групи на Bcix льотах показала результати швидкостi, яю не вiдрiзнялися вiд результатiв I-i та II-i груп. Але, в цих голубiв були вiдмiченi ознаки втомленост та виснаженостi.
Виявлено, що личинковi стадн С. colambia живляться переважно на покривних перах крил, шш, тулуба. Iмагiнальнi стадп живляться на махових перах першого та другого порядку, на рульових перах хвоста. На крилах iмагiнальнi стадп паразита частiше виявляли на 5-му - 10-му махових перах першого порядку та на махових перах другого порядку. На 2-му - 4-му махових перах першого порядку знаходили поодиною екземпляри личинок. На нашу думку, це пов'язано з тим, що при льот голуба, так як першi три пера мають функщю пропелера, паразити не можуть там втриматися.
Стввщношення кшькосп iмаго до кшькосп личинок в середньому становило 1:4.
Отже, встановлено що зростання екстенсивност швази на 28,2 % при високш щшьносп посадки голубiв вiдбулося за 7 дiб. Виявлено, що малофаги С. colambia в процес свое! життeдiяльностi порушують цiлiснiсть махових пер. Це призводить, при високiй iнтенсивностi швази, до виникнення дисбалансу стввщношення площi крил до маси тша голуба i негативно впливае на льотш здатност у спортивних голубiв.
При проведенш протипаразитарно! обробки iнтенсивнiсть швази значно знизилася: в I-й грут - до 0 екз., в П-й групi - до 3-5 екз. (на 86 %), в Ш-й грут -до 8-15 екз. (на 87 %). Але, проведення обробки не вплинуло на результати льоив, так як пошкоджет пера вщновлюються (замiнюються) тiльки при наступному линяннi.
Висновки:
Швидкiсть поширення швази С. colambia при щшьнш посадцi голубiв досить висока.
При короткотривалому паразитуваннi та невисокiй iнтенсивностi швазп малофаги цього виду не мають значного впливу на стан оперення голубiв.
Порушення малофагами С. colambia цшсносп опахала махових пер значно впливае на зниження швидкост льоту, бiльшу втомлюванiсть голубiв.
Проведення одноразово! обробки 1 %-ним розчином дельтоксу на 81 % знижуе екстенсивнiсть швази С. colambia, та на 86,5 % - штенсившсть швазп, але не запоб^ае ii повному зникненню. Тому, з урахуванням циклу розвитку малофагiв, для повного !х знищення необхiдне проведення декiлькох обробок голубiв.
Л1тература
1.The chewing lice: World checklist and biological overview / [Edited by Price R. D., Hellenthal R. A., Palma R. L., Johnson K. P and Clayton D. H.] Special publication 24. - Illinois Natural History Survey, 2003. - 498 p.
2.Kulizic Z. Ectoparasites infesting pigeon (Columba livia) detected in the city of Belgrade / Z. Kulizic // Acta Vet. Beogr. - 1988. - № 38 (2-3). - P. 139-144.
3. Petryszak A. Analyses of the population structures of Mallophaga infesting urban pigeons / A.Petryszak, M.Rosciszewska, Z.Bonczar, N.Pospiech Petryszak, M.Rosciszewska, Z.Bonczar // Wiad Parazytol. - 2000. - № 46 (1). - Р. 75-85.
4. Рахманов А.И., Бессарабов Б.Ф. Голуби и профилактика их заболеваний / А.И. Рахманов, Б.Ф. Бессарабов // М.: Россельхозиздат, 1987. - 271 с.
5.Романов В.А., Разбесов O.K. Голубеводство / В.А. Романов, О.К. Разбесов // М.: Агропромиздат, 1981. - 123 с.
6.Уилти К. Птицы / К. Уэлти, Дж. Сторер, К. Пенникуик и др.; Введ. Б.Уилсона; Пер.с англ. Л.И.Александрова, Л.П.Дмитриевой; Под ред. Л.С.Степаняна, С.Н.Хаютина // М.: Мир, 1983. - 288 с.
Summary
Given are the results of original research on the pathogenic effects of chewing lice malofaga Columbicola colambia to the aerodynamic properties of the plumage of trained pigeons. Determined the speed of invasion of parasites and quantitative composition of this species at all stages of development. Analyzed the statistical results of training flights ofpigeons with varying degrees ofplumage damage.
Cchewing lice, wing, trained pigeons, plumage, pigeon, aerodynamics
Рецензент - д.с.-г.н., проф. Колтун £.М.