NAUČNI ČLANCI
POREĐENJE SNAGE ZA JEDNU I DVE KONTRAROTIRAJUĆE HIDRO TURBINE U VENTURIJEVOJ CEVI - DRUGI DEO
Kozić S. Mirko, Vojnotehnički institut - Sektor za vazduhoplove, Beograd
UDC: 621.438 621.224-53
Sažetak:
U prvom delu rada izloženi su rezultati istraživanja koja daju priraš-taj snage dobijen sa dve kontrarotirajuće hidroturbine u poređenju sa snagom jedne turbine, smeštene u Venturijevoj cevi, a koje se obrću sa n = 50 o/min. Izvršena su istraživanja koja je trebalo da daju odgovor na pitanje da li se može dobiti veći priraštaj snage sa povećanjem broja obrtaja. U drugom delu rada prikazani su rezultati za jednu i dve kontra-rotirajuće turbine pri najvećem broju obrtaja pri kojem se ne javlja kavita-cija na lopaticama. Rezultati su dobijeni numeričkim simulacijama uz ko-rišćenje softvera koji rešava usrednjene Navije-Stoksove jednačine. Ključne reči: kontrarotirajuća hidroturbina, Venturijeva cev, kavitacija.
Uvod
Uprvom delu rada prikazani su rezultati dobijeni na osnovu istraživa-nja koje je trebalo da pokaže koliki je priraštaj snage dve kontraroti-rajuće turbine u poređenju sa snagom jedne turbine, postavljene u Venturijevoj cevi, koje se obrću sa n = 50 o/min. S obzirom na to da je dobijen mali priraštaj snage koji bi opravdao postavljanje druge turbine, postavilo se pitanje da li se može povećati priraštaj snage sa povećanjem broja obrtaja. U drugom delu rada prikazani su rezultati istraživanja za jednu i dve kontraroti-rajuće turbine u Venturijevoj cevi, pri najvećem broju obrtaja pri kojem ne dolazi do pojave kavitacije na lopaticama. Svi rezultati numeričkih simulacija dobijeni su softverom koji rešava usrednjene Navije-Stoksove jednačine.
U ovom delu prvo se približno određuje maksimalan broj obrtaja pri kojem neće doći do kavitacije, a zatim se analitičkim putem određu-je optimalan rotor za tri različita broja lopatica u okviru preporučenog,
mkozic@nadlanu.com
Kozić, M., Poređenje snage za jednu i dve kontrarotirajuće hidro turbine u Venturijevoj cevi - drugi deo, str. 5-14
VOJNOTEHNIČKI GLASNIK 4 / 09
za odgovarajuću vrednost parametra brzine kraja lopatice. Numerič-kim simulacijama određuje se sa kojim brojem lopatica jedna turbina daje najveću snagu, a zatim se ovaj broj lopatica koristi i za drugu tur-binu. Numeričkim simulacijama u više iteracija određuje se konstruk-tivni ugao nagiba i ugao uvijanja duž kraka lopatice druge turbine, sve dok se ne dobije najveća snaga koju zajedno daju prednja i zadnja turbina, vodeći pri tome računa da nema uslova za pojavu kavitacije ili otcepljenja struje.
Određivanje maksimalnog broja obrtaja turbine
Pri povećanju broja obrtaja turbine raste brzina kojom fluid struji oko lopatica, odnosno opada pritisak. Ako vrednost pritiska opadne ispod priti-ska isparavanja na temperaturi vode, dolazi do takozvanog hladnog ključa-nja i stvaranja parnih mehurova, odnosno dolazi do pojave koja se naziva kavitacija. Kavitacija izaziva vibracije i oštećenje materijala, takozvanu ka-vitacijsku eroziju. Zbog toga se mora ograničiti maksimalan broj obrtaja turbine, koji se određuje iz uslova da ne dođe do pojave kavitacije.
Ako pritisak pri kojem se pojavljuje kavitacija na lopatici označimo sa pk, atmosferski pritisak sa pa, gustinu fluida sa p, ubrzanja Zemljine teže sa g i dubinu na kojoj se nalazi turbina sa H, brzina pri kojoj dolazi do ka-vitacije data je kao:
V 2 Pp) + 2gH
P
(1)
Iz jed. (1) vidi se da će ova brzina biti veća što je niži pritisak pri kojem dolazi do kavitacije, a dubina veća. U tabeli 1 date su vrednosti priti-ska pri kojem dolazi do ključanja vode u zavisnosti od temperature. Vidi se da pritisak kavitacije opada sa temperaturom vode, odnosno što je manja temperatura vode potreban je niži pritisak da bi došlo do ključanja, a to znači da će biti potrebna veća brzina fluida oko lopatice, a samim tim i veći broj obrtaja.
Tabela 1
Zavisnost pritiska ključanja vode od temperature
t (0C) 5 10 20 30
pk (Pa) 871,9 1227,7 2337 4241
Brzina kavitacije za razmatranu turbinu određena je pod uslovima da se ona nalazi na dubini H = 5 m, i da je temperatura vode t = 150C. Za-menom u jed. (1) dobija se:
2-(101325 -1782)
Vk *.—^-----------------’-+ 2-9,81-5 = 17.25 mls
k V 998,2
Sa druge strane, u blizini površine lopatice turbine, najveća vrednost brzine fluida približno je dva puta veća od brzine usled rotacije lopatice.
Kako se najveća brzina usled rotacije javlja na vrhu lopatice, iz uslo-va da je brzina kavitacije jednaka dvostrukoj vrednosti obimne brzine vr-ha lopatice
Vt = 2 (CR)
dobija se maksimalna ugaona brzina
C
max
_V_
2 - R
(2)
(3)
čija vrednost je Qmax = 13,27 rad/s.
Maksimalni broj obrtaja turbine, dobija se iz:
30C
nmax =
(4)
a vrednost mu je 126,8 o^in.
Sa druge strane, uobičajeno je da se maksimalna vrednost obimne brzine na turbini ograničava na 7 m/s, što bi za razmatranu turbinu dalo broj obrtaja 102,9 o/min. Kako dubina vode i njena temperatura mogu da se promene, to je, zbog sigurnosti da ne dođe do kavitacije, za maksimalni broj obrtaja usvojeno nmax = 100 o/min.
Za usvojeni maksimalni broj obrtaja, odnos brzine vrha lopatice A ima vrednost:
2= 10-47 - °-65 = 1,11 6,14
Kozić, M., Poređenje snage za jednu i dve kontrarotirajuće hidro turbine u Venturijevoj cevi - drugi deo, str. 5-14
VOJNOTEHNIČKI GLASNIK 4 / 09
Oblik lopatice za optimalan rotor
U tabeli 2 u kojoj je data zavisnost preporučenog broja lopatice od odnosa brzine vrha lopatice, može se videti da za broj obrtaja 100o/min, optimalan rotor treba da ima između 6 i 12 lopatica, pa je sproveden sli-čan postupak kao u [1], da se odredi oblik lopatica optimalnog rotora sa 6, 9 i 12 lopatica.
Preporučeni broj lopatica turbine
Tabela 2
Л B
Л < 1 "3- CM ■I- 00
1 < Л < 2 CM ■I- CO
2 < Л < 3 CO ■I- CO
3 < Л < 4 3 - 4
Л > 4 1 - 3
Parametri geometrije lopatice optimalnog rotora određeni su u 12 preseka, a rezultati su izloženi u tabeli 3.
Geometrija lopatice optimalnog rotora
Tabela 3
n=100 o/min Л=1,11 R=0,65 m
R/R Ф 0p 0t c (m)
B=12 B=9 B=6
1 28,01 23,61 0 0,159 0,213 0,319
0,977 28,45 24,05 0,44 0,161 0,214 0,321
0,931 29,37 24,97 1,36 0,163 0,217 0,326
0,884 30,36 25,96 2,35 0,165 0,220 0,330
0,838 31,38 26,98 3,37 0,167 0,227 0,334
0,792 32,45 28,05 4,44 0,168 0,225 0,337
0,746 33,58 29,18 5,57 0,169 0,226 0,339
0,700 34,76 30,36 6,75 0,170 0,227 0,340
0,653 36,04 31,64 8,03 0,170 0,227 0,340
0,608 37,32 32,92 9,31 0,169 0,226 0,339
0,562 38,69 34,29 10,68 0,168 0,224 0,336
0,538 39,43 35,03 11,42 0,167 0,222 0,333
Promena ugla uvijanja duž razmaha lopatice skoro je linearna, pa je u numeričkoj simulaciji rađeno sa linearnom promenom ugla uvijanja duž razmaha. Promena dužine tetiva aeroprofila lokalnih preseka duž razmaha lopatice još je manja u poređenju sa n = 50o/min, pa je u numeričkoj simulaciji rađeno sa tetivom konstantne dužine.
8
Numerička simulacija strujanja sa jednom turbinom
Vrednosti snage koju daje turbina sa optimalnim rotorom i različitim brojem lopatica predstavljene su u tabeli 4. Na slici 1 prikazana je raspo-dela pritiska na lopaticama i glavčini turbine sa 6 lopatica.
Slika 1 - Raspodela pritiska na donjakama, lopaticama i glavčini turbine sa 6 lopatica
Snaga za različit broj lopatica
Tabela 4
Konstruktivni ugao nagiba u korenu 0p= 35,03° Broj lopatica B
6 9 12
P (kW 95,7 118,4 120,1
Najveću snagu dala je turbina sa 12 lopatica i sa tim brojem lopatica rađene su sve ostale numeričke simulacije.
Ponovo je proveravano da li maksimalna snaga dobija pri nominal-nom konstruktivnom uglu nagiba. Provera je započeta simulaciiom strujanja sa konstruktivnim uglom nagiba u korenu koji je bio za 2° manji od nominalnog. Kako je dobijena veća snaga od snage pri nominalnom uglu
Kozić, M., Poređenje snage za jednu i dve kontrarotirajuće hidro turbine u Venturijevoj cevi - drugi deo, str. 5-14
VOJNOTEHNIČKI GLASNIK 4 / 09
nije bilo potrebe da se proveravaju uglovi veći od nominalnog, jer je bilo jasno da maksimalna snaga mora da se dobije za ugao koji je manji od nominalnog. Numerička simulacija izrađena je za dodatna četiri slučaja, a vrednosti dobijene snage prikazane su u tabeli T-5.
Iz tabele se vidi da snaga dostiže svoj maksimum pri konstruktivnom uglu nagiba koji je za 50 manji od nominalnog. Međutim, analiza polja br-zina oko lopatica pokazuje da su ispunjeni uslovi za nastanak kavitacije već pri konstruktivnom uglu nagiba koji je za 20 manji od nominalnog (sli-ka 2), pa je kao merodavna zadržana geometrija sa nominalnim kon-struktivnim uglom nagiba, i sa njom je rađena turbina sa dva kontrarotira-juća rotora pri n = 100 o/min.
Tabela 5
Snaga za promenu konstruktivnog ugla nagiba oko nominalnog
Broj lopatica B = 12 Konstruktivni ugao nagiba u korenu nominalan nomin. -20 nomin. —3° 0 nomin. —5 nomin. —100
35,030 33,030 32,030 30,030 25,030
P (kW) 120,1 125,6 129,3 137,9 126,7
Na slici 2 prikazana je raspodela pritiska na donjakama lopatica za konstruktivni ugao nagiba koji je za 20 manji od nominalnog.
Slika 2 — Vektori relativne brzine u preseku blizu vrha lopatice, čiji konstruktivni ugao nagiba je za 20 manji od nominalnog
Na slici 2 vidi se da brzina na napadnoj ivici prelazi graničnu vred-nost pri kojoj dolazi do kavitacije.
Numerička simulacija sa dve kontrarotirajuće turbine
U sledećoj fazi istraživanja rađena je numerička simulacija strujanja za dve kontrarotirajuće turbine sa po 12 lopatica. Geometrija prve turbine osta-la je nepromenjena, dok su za drugu u nekoliko iteracija (numeričkih simulacija) traženi konstruktivni ugao nagiba u korenu i ugao uvijanja lopatice, tako da se dobije najveća zbirna snaga, uz uslov da ne dođe do kavitacije ili otce-pljenja struje. Ovde je bilo potrebno 6 numeričkih simulacija, da bi se dobila najveća zbirna snaga, uz zahtevane uslove, a rezultati su dati u tabeli T-6.
Tabela 6
Rezultati numeričke simulacije za dve kontrarotirajuće turbine
Slučaj 1 2 3 4 5 6
Konstruktivni ugao nagiba СЛ о о CD О о О СМ СО О О 00 780 740
Ugao uvijanja э О CM СЛ о с э СМ CD э о CD 72 72
Snaga prednje turbine (kW) 102,8 108,9 108,7 110,3 109,2 111,0
Snaga zadnje turbine (kW) -70,8 56,5 56,5 49,8 61,7 58,7
Ukupna snaga obe turbine 32,0 165,4 165,2 160,1 170,9 169,7
U prvom slučaju traženi uglovi bili su daleko od optimalnih, tako da je dobijena negativna vrednost za snagu, što znači da bi u ovom slučaju turbina predavala energiju fluidu, umesto da je dobija. Strujna slika je po-kazala, slika 3a i 3b, da dolazi do velikog otcepljenja na donjakama aero-profila preseka duž kraka lopatice.
a)
Kozić, M., Poređenje snage za jednu i dve kontrarotirajuće hidro turbine u Venturijevoj cevi - drugi deo, str. 5-14
VOJNOTEHNIČKI GLASNIK 4 / 09
b)
Slika 3 - Vektori relativne brzine: a) u preseku na sredini razmaha b) i u preseku blizu
vrha lopatice za slučaj 1
Slučajevi 5 i 6 predstavljaju fino podešavanje konstruktivnog ugla nagi-ba u korenu lopatice i ugla uvijanja duž razmaha lopatice. Slučaj 6 je traže-no rešenje jer daje najveću ukupnu snagu, a da se nigde na lopatici ne javlja kavitacija ili otcepljenje struje. Na slici 4a) i 4b) prikazani su vektori relativne brzine za dva preseka lopatice, u korenu i blizu vrha, za slučaj 6.
С®
I
-
2.040+01 1.94e+0l ,
1.840+01 . -..' Г:'
1.740+01-^'-'^'^:
1.630+01 "
1.530+01 '
1.430+01 1.ЗЗ0+О1 1.230+01+.
1.130+01'
1.03e+0K_. _
9.260+00 "
8.250+00 7.240+00 6.220+00 5.210+00 4.200+00, +?'
3.100+00 ^ -
2.180+ОО ' X ■■■-;- x 1.170+00
‘ o''''' ^ "" ^ у , -
■’ ^' ■ ,, . ■ "
'■'/л/ ; ^ /V z1 ЈГ/
ГллМ
ЩЛМ’Л'Ж
Ј0ЛГ'
Ж?//1' /s , "
" ' " -■
1.560-01
-v;
b)
Slika 4 - Vektori relativne brzine u presecima: a) u korenu, b) i blizu vrha lopatice, za slučaj 6
U tabeli 7 data je uporedo snaga za jednu i dve kontrarotirajuće turbine u Venturijevoj cevi za broj obrtaja n = 100 o/min.
Tabela 7
Snaga za jednu i dve kontrarotirajuće turbine u Venturijevoj cevi
BROJ OBRTAJA n (o/min) SNAGA P (W)
JEDNA TURBINA DVE TURBINE
100 120164 169665
Upoređujući vrednosti snage dobijene numeričkom simulacijom stru-janja vidi se da dve kontrarotirajuće turbine daju za 41% veću snagu u odnosu na jednu turbinu.
Zaključak
Ovde je određen priraštaj snage koji daju dve kontrarotirajuće turbine, u poređenju sa jednom turbinom, smeštene u Venturijevoj cevi, za maksimalni broj obrtaja pri kojem neće doći do kavitacije. Prvo je izračunat taj broj obrta-
Kozić, M., Poređenje snage za jednu i dve kontrarotirajuće hidro turbine u Venturijevoj cevi - drugi deo, str. 5-14
VOJNOTEHNIČKI GLASNIK 4 / 09
ja i dobijena je vrednost n = 100 o/min. Zatim je analitičkim putem određen optimalan rotor za tri različita broja lopatica u okviru preporučenog, za vrednost parametra brzine kraja lopatice Л = 1,11. Numeričkim simulacijama pr-vo se određuje za koji broj lopatica jedna turbina daje najveću snagu, a zatim se ovaj broj lopatica koristi za drugu turbinu. Numeričkim simulacijama u više iteracija određuje se postavni ugao i ugao uvijanja druge turbine, sve dok se ne dobije najveća snaga koju zajedno daju prednja i zadnja turbina, vodeći pri tome računa da ne dođe do kavitacije ili otcepljenja struje.
Pri maksimalnom broju obrtaja dve kontrarotirajuće turbine daju za 41% veću snagu u odnosu na jednu turbinu, tako da opet ostaje pitanje tehničke opravdanosti ovakve konstrukcije.
Ovaj rad jasno pokazuje veliku korist od primene CFD metoda, po-sebno u početnim fazama projektovanja, kada je od velikog broja varijanti potrebno izdvojiti one koje najbolje ispunjavaju zadate zahteve. Na taj način znatno se skraćuje vreme projektovanja i štedi novac, jer za ekspe-rimentalnu proveru ostaju samo rešenja koja su blizu optimalnog.
Literatura
[1] Kozić, M., Poređenje snage za jednu i dve kontrarotirajuće hidro turbine u Venturijevoj cevi I deo, Vojnotehnički glasnik, br. 2/2009.
[2] Manwell, J. F., McGowan, J. G., Rogers, A. L., Wind Energy Explained, John Wiley & Sons, 2002.
COMPARISON OF POWER FOR ONE AND TWO CONTRA-ROTATING HYDRO TURBINES IN A VENTURI TUBE - PART TWO
Summary:
In the first part of the paper, the results of the research are presented, giving the increment of the power obtained with two contra-rotating hydro turbines, compared to one turbine, placed in a Venturi tube and rotating at 50 rpm. Since a small increment of power is obtained, research was carried out in order to give an answer to the question whether a larger increment of power could be obtained by increasing a number of revolutions per minute. In the second part of the paper, the results are shown for one and two contra-rotating turbines at the highest revolution at which no cavitation appears on the blades. The results are obtained with numerical simulations using software for solving Navier-Stokes equations.
Key words: contra-rotating hydro turbine, Venturi tube, cavitation.
Datum prijema članka: 09. 12. 2008.
Datum dostavljanja ispravki rukopisa: 02. 03. 2009.
Datum konačnog prihvatanja članka za objavljivanje: 09. 03. 2009.