54
Украгнський нейрохгрурггчний журнал, №3, 2010
Реконструктивна xipypritf шслятравматичних крашофащальних дефектiв титановими пластинами, виготовленими на основi шдивщуально! стеpеолiтогpафiчноl моделi
CipKO А.Г., Кирпа 1.Ю.
Державна медична академiя, КЗ «Днтропетровська обласна клнчна лтарня iM. I.I. Мечникова» Днтропетровськ, Украгна (056) 7135113,
neurosirko@ua.fm., neurosirko@mail.ru
Мета. Провести аналiз застосування титанових пластин, виготовлених на ocHOBi шдивщуально! сте-реoлiтoграфiчнo! мoделi у хворих з шслятравматич-ними кранюфащальними дефектами (ПТКФД).
Матеpiали i методи. В клшщ нейрoхiрургп з ачня 2006 року по червень 2009 року 8 хворим з ПТКФД (основна група) виконаш реконструктивш операцп з застосуванням комп'ютерного моделю-вання i cтереoлiтoграфiчнoгo виготовлення титанового iмплантату (фiрма «Конмет», Рociя).
Хворим проводили комп'ютерну тoмoграфiю на сшральному тoмoграфi «Asteon» (Toshiba). Виконували акыальш зрiзи з шагом 1-1,5 мм з захватом здорових дшянок черепа та лицьового скелету. На осжш отриманих даних, записаних в формат Dicom, спещалшти «Конмет» розробляли трьoхмiрну cтереoлiтoграфiчну модель з наступним виготовленням iмплантату.
Бoльoвi вiдчуття пацiGнтiв та «косметичний» результат пicля операцп оцшювався за допомогою вiзуальних аналогових шкал (ВАШ) через 1 рш шсля встановлення iмплантатiв.
Ретроспективно вивчено результати пластики протакриловими iмплантатами у 10 хворих з ПТКФД, яю знаходились на лшуванш з 1999 по 2006 рш (контрольна група).
Результати i ix обговоpення. Хвoрi основно! та контрольно! групи рашше були опероваш в гострому перioдi травми з приводу втиснених перелoмiв (строки вщ травми до реконструктивно! операцп вщ 1 до 13 рoкiв). В основнш групi один хворий рашше був оперований з приводу назально! лшворе! (1993 р.), одному хворому виконана пластика дефекту черепу лобно-базально-орб^ально! лoкалiзацil протакриловим iмплантатoм (1998 р.), який було видалено через 5 рошв у зв'язку з розвитком ocтеoмieлiту. Площа дефектiв черепу коливалась вщ 24 до 72 кв.см. В 6 випадках вщзначалося поширення дефекту на дшянку параназальних cинуciв.
Жоден титановий iмплантат не довелося видаляти. 1з вciх пацiGнтiв 62,5% назвали сво! результати вiдмiнними, 25 % - добрими, 12,5% - задовшьними. Болю не було у 87,5% пащенпв, а 75% були задоволеш косметичним результатом, вщзначаючи > 75 мм на ВАШ косметичного результату. Вы пащенти знов обрали б кранюпластику, стверджуючи, що шсля реконструкцп черепу якicть !хнього життя значно покращилася.
В кoнтрoльнiй груш 30% хворих потребували видалення протакрилових iмплантатiв у зв'язку з розвитком шфекцшних ускладнень. На даний час продовжуеться динамiчне спостереження за хворими основно! групи для вивчення вщдалених результапв.
Висновки. 1. Комп'ютерне моделювання з лазер-ною cтереoлiтoграфiею покращуе якicть реконструк-тивних oперацiй при ПТКФД. 2. Пластика дефеклв лобно-базально-орбггально! лoкалiзацi! титановими iмплантатами забезпечуе нижчий рiвень ускладнень у пoрiвняннi з пластикою протакрилом.
Пластика дефект1в черепа шсля декомпресивних крашектомш з приводу тяжко! черепно-мозково! травми
арко А.Г.
Державна медична академiя Днтропетровськ Украгна (056) 7135113,
neurosirko@ua.fm., neurosirko@mail.ru
Мета. Провести аналiз реконструктивних опе-рацш шсля декомпресивних крашектомш (ДК) з обгрунтуванням матерiалу закриття кiсткового дефекту та термШв операцiI.
Матер1али 1 методи. В клiнiцi нейрохiрургiI з сiчня 2006 року по травень 2010 року опероваш 84 хворих з дефектами черепа шсля ДК. Односторонш дефекти мали мюце у 82 хворих. В одному випадку зустрiчався двостороннш дефект, ще в одному випадку мав м^це дефект черепа шсля бiфронтальноI ДК.
Пластика аутошсткою, яка зберiгалася в мезогастральнш дiлянцi передньо1 черевно1 стшки, виконана 35 хворим (41,7%). Юстковий клапоть в бiльшостi випадкiв фшсували титановими мiнiпластинами.
Пластика титановими пластинами виконана 48 хворим (57,1%). В 38 випадках застосовували стандартнi титановi ытчасл пластини (ТСП) «ажур» розмiрами 100*100*0,6 мм з радiусом сфери 130 мм виробництва «Конмет» (Роыя). 10 хворим виконана пластика титановими iмплантатами, виготовленими на основi iндивiдуальноI стереолiтографiчноI моделi (1СМ). В одного з цих хворих мав мюце бiфронтальний дефект черепа.
Одному хворому (1,2%) виконана комбшована пластика двохстороннього дефекту: аутокiсткою з одного боку та стандартною ТСП з шшого.
Результати 1 !х обговорення. Видаляти iмплантат не довелося в жодному випадку. Рекомендований термiн пластики аутоюсткою становить 2 - 3 м^ящ пiсля ДК. Проведенню операцп в бшьш раннi термiни заважають наступнi чинники: випячування мозку в юстковий дефект, тяжкий стан хворого з наявшстю потенцшних джерел шфекцп (пiсляоперацiйнi рани, трахеотомiя, пневмонiя, пролежш та iнше). В бiльш шзш термiни спостерiгаGться резорбцiя кiстковоI тканини i зменшення розмiрiв трансплантату, що призводить до пршого косметичного результату.
Пластика титановими iмплантатами виконувалася у випадках, коли не вдавалося зберегти власний юстковий клапоть хворого. Можливi причини втрати власного юсткового клаптя: наявшсть багатоуламкового перелому в мши ДК; сильне забруднення рани шд час першо! операцiI у випадках проникаючо! травми; пiзнG звернення хворого на пластичну операцш, що призводило до значно'! резорбцп юсткового клаптю; запалення рани на переднш черевнiй стiнцi, що потребувало видалення юсткового клаптя.
У 38 випадках розмiри дефекту дозволили виконати пластику стандартною ТСП. 10 хворим з великими дефектами черепа виконана пластика титановими iмплантатами, виготовленими на осжш 1СМ. Оптимальний термш для пластики титановими пластинами 4-6 м^ящв, що пов'язано з задовшьним станом хворого, кращими умовами з боку шсляопе-рацiйноI рани та головного мозку. Бшьш шзш тер-мши вважаемо недоцiльними, враховуючи негативнi наслiдки ДК: розвиток пдроцефалп та «синдром трепанованого черепу».
Висновки. Завдяки iмуннiй сумiсностi та низькiй вартостi операцп юстковий клапоть пащента вва-жаемо найкращим матерiалом для кранiопластики шсля ДК.
Науково-практична конференщя нейpохipуpгiв Украгни