PEDAGOGICAL SCIENCES
ПРОБЛЕМА ЕФЕКТИВНОГО ОПАНУВАННЯ СТУДЕНТАМИ НАВИЧОК СЛУХАННЯ ТА ГОВОР1ННЯ У ПРОЦЕС1 ВИВЧЕННЯ ДРУГО1 1НОЗЕМНО1 МОВИ У ВИЩ1Й ШКОЛ1
Мiрошник С.О.,
старший викладач Попадюк С.С.
старший викладач Нацюнальний авгацтний утверситет, Украша
THE PROBLEM OF EFFECTIVE MASTERING OF LISTENING AND SPEAKING SKILLS BY STUDENTS IN THE PROCESS OF LEARNING A SECOND FOREIGN LANGUAGE IN HIGHER
EDUCATION INSTITUTIONS
Miroshnyk S.,
Senior Lecturer Popadiuk S.
Senior Lecturer National Aviation University, Ukraine
АНОТАЦ1Я
В статп обгрунтовано важливють вивчання друго! шоземно! мови в умовах сучасного crpiMKoro ро-звитку суспшьства. Розглянуто проблему ефективного опанування студентами навичок слухання та го-воpiння у пpоцесi вивчення друго! шоземно! мови у закладах вищо! освiти, а також з'ясовано важливють застосування передових освiтнiх технологiй у галузi вищо! освiти. Доведено, що вдосконалення навичок слухання при вивченш друго! iноземно!' мови значним чином залежить ввд piвня розвитку фонолопчно! компетенцi! студента. З'ясовано, що при пiдбоpi текстiв для слухання та розробщ до них вправ необхщно враховувати: комунiкативну доцiльнiсть дiбpаного матеpiалу; актуальнiсть контрольних завдань (пiдбip piзними piвнями складностi); освiтню та виховну цiннiсть дiбpаного для слухання матеpiалу. Дослвджено основнi способи, що забезпечують ефективне опанування студентами навичок говоршня i слухання у про-цес опанування друго! iноземно!' мови, а також у виявлено основш проблеми i складнощi, якi виникають у процеа такого навчання
ABSTRACT
The article is devoted to the importance of learning a second foreign language under the conditions of current rapid development of society. The problem of effective mastering of listening and speaking skills by students in the process of learning a second foreign language in higher education institutions is considered, as well as the importance of using advanced educational technologies in the field of higher education is clarified. It is proved that the improvement of listening skills in the process of learning a second foreign language largely depends on the level of development of the student's phonological competence. It was found that when selecting texts for listening and developing appropriate exercises, it is necessary to take into account: the communicative expediency of the selected material; relevance of control tasks (selection by different levels of complexity); educational and upbringing value of the material selected for listening. The main ways to ensure effective mastering of students' speaking and listening skills in the process of mastering a second foreign language, as well as the main problems and difficulties that arise during such learning are examined.
Ключовi слова: друга шоземна мова, слухання, говоршня, штерференщя, апроксима^.
Keywords: second foreign language, listening, speaking, interference, approximation.
Постановка проблеми. Стршкий розвиток процеав комушкацп у м!жнароднш спшьноп вису-вае новi вимоги перед системою вищо! освгга Укра!ни, серед яких надзвичайно важливе мiсце посiдаe пiдготовка квалiфiкованих фахiвцiв, якi зможуть ефективно pеалiзовувати набуп знання, умiння та навички, а також безперешкодно спшку-ватися шоземною мовою з представниками iнших культур та наpодiв. До того ж, знання бшьш нiж од-ше! iноземно! мови здатне забезпечити фахiвцевi будь-яко! галузi ефективне пpофесiйне зростання. Стратепя розвитку вищо! освiти у нашш деpжавi
мае зважати на щ вимоги, щоб залишатися конку-рентоспроможною та стимулювати розвиток сус-пiльства. Саме тому актуальностi набувае до-слiдження проблеми ефективного опанування студентами навичок слухання та говоршня у процеа вивчення друго! шоземно! мови у закладах вищо! освгга, а також важливють застосування передових освгтшх технологш у галузi вищо! освгга.
Видшення iieiuipiiiieiiiix рашше частин за-гальноТ проблеми. На сьогодшшнш день iснуе низка дослвджень piзних аспектiв вивчення друго! шоземно! мови. Однак доа не проводилося комплексного дослiдження, яке б розглядало саме
особливосп опанування студентами навичок го-ворiння i слухання в умовах оволодшня другою шо-земною мовою.
Мета науковоТ розввдки полягае у визначеннi та дослiдженнi основних способiв, що забезпечать ефективне опанування студентами навичок го-ворiння i слухання у процесi опанування друго! шоземно! мови, а також у виявленш основних проблем i складнощiв, якi виникають у процеа такого нав-чання.
Варто зауважити, що вщповвдно до сучасно! концепцп методики викладання iноземних мов для забезпечення комплексного процесу вивчення шоземно! мови необхвдно формувати 4 базовi мовлен-невi навички: читання, письмо, слухання та го-ворiння. Науково доведено, що навички слухання та говоршня формують окрему група, яка в комплекс дозволяе досягти високих результатiв у вив-ченш шоземно! мови.
Формування навичок сприйняття шформацп на слух i вимови надзвичайно важливе для опанування студентами уах iнших видiв мовленнево! дiяльностi. З одного боку може здаватися, що для того, аби навчитися читати чи писати шоземною мовою навички слухання i говоршня не е дуже важ-ливими, адже розумiння письмового тексту мож-ливе i без умiння сприймати його на слух або вщтворювати усно. Однак, на думку О.Б. Тарно-польського та М.Р. Кабаново! [6], таке твердження е безперечно помилковим. Тому, що, як ствер-джують автори, по-перше, курсiв шоземно! мови, де Г! вивчення обмежувалося б лише письмом i чи-танням, практично не юнуе, а тому вчитися читати i писати iноземною мовою, не беручи до уваги ви-мову, означае завдавати шкоди формуванню авто-матизмiв i розвитку умiнь шшомовного аудiювання i говорiння. По-друге, навггь якщо i уявити такий курс, у якому не враховуеться потреба формування навичок говоршня i слухання, то результатом такого курсу стане нездатнють студенпв перейти пiсля зак1нчення курсу письмового мовлення до курсу усного мовлення, адже !хш автоматизми i вмiння iншомовноi вимови будуть неадекватними, або взагалi вiдсутнiми, а ввдновити !х буде надзвичайно складно. Саме тому, формування шшомов-них слухо-вимовних навичок i умiнь (здатнють сприймати на слух та ввдтворювати iншомовну ш-формацш) е основною передумовою формування iншомовноi мовленнево! комушкативно! компе-тентностi [6, с. 190-191].
Розвиваючи у студентiв навички слухання i го-ворiння, важливо визначитися, до якого рiвня вони мають бути сформованi, тобто наск1льки вони ма-ють вiдповiдати тим самим навичкам носiiв мови, яка вивчаеться.
Цей рiвень регулюеться принципом, що мае назву апроксимащя [1; 6]. Його суть полягае у ро-зумiннi того факту, що шшомовна вимова студента не може повнютю збiгатися з вимовою ноая ще! мови i у нього у будь-якому разi буде присутнiй ш-шомовний акцент. Причиною цього е сформо-вашсть мовленневого апарату студентiв на основi рiдноi мови, i присутнiсть в шоземнш мовi звуков та
штонацд, непритаманних рiднiй мовi. Як наслвдок, так1 звуки та iнтонацiя у бшьшосл випадк1в несввдомо вимовляються за моделями, яш прита-маннi рщнш мовi .
Варто зауважити, що такий акцент допустимий для студента, адже у б№шосп випадк1в вш не за-важае адекватному здшсненню мiжмовноi ко-мунiкацii. Згiдно з принципом апроксимацп, мiнiмальний припустимий рiвень розвитку автома-тизмiв i навичок вимови у студенпв не повинен за-важати носiевi мови розумгга iхнi висловлювання. Студенти, своею чергою, мають чпко розумiти мовлення (з точки зору вимови) носив мови, яка вив-чаеться, а також шших неноспв, як1 вивчають вiдповiдну мову i мають доступний для розумiння акцент. Цей рiвень е базовим i мiнiмальним для забезпечення нормального усного мовлення (у плаш слухання та говоршня) тих, хто вивчае шоземну мову [6, а 192].
Однак, шд час формування дослщжуваних навичок саме у ру^ вивчення друго! шоземно! мови, виникае ряд певних проблем та складнощiв. У процеа опанування друго! шоземно! мови пере-плгтаються три мовш механiзми, до яких належать механiзм рiдноi мови, першо! iноземноi мови та друго! шоземно! мови [2, с. 104]. Вивчення друго! шоземно! мови як правило проходить без урахування знань, умшь та навичок з першо! шоземно! мови, а навчальш матерiали з друго! шоземно! мови не беруть до уваги вплив першо! шоземно! мови на засвоення друго! [3]. Однак, при одночас-ному опануванш бшьш нгж одше! iноземно! мови завжди проявляеться вплив мовних систем виучу-ваних мов одна на одну, що мае назву штерферен-щя [3]. Така мовна iнтерференцiя може негативно впливати на опанування студентами навичок слухання i говоршня, адже присутнють схожих чи навиъ однакових лексичних одиниць та граматич-них конструкцш в обох мовах може збентежити студента, оск1льки нерiдко бувае так, що схож1 за звучаниям лексичш одиницi можуть мати абсолютно рiзнi значення у рiзних мовах. Зус^вши таку одиницю в усному мовленнi, наприклад пiд час прослуховування автентичного аудiозапису, студент може розгубитися, а також невiрно викори-стати його у власному усному мовленш. До того ж, може виникнути ситуацiя, коли студент несв1домо вживае лексичнi одиницi першо! iноземноi мови, або притаманш !й граматичнi конструкцп п1д час спiлкування другою мовою, що здеб№шого вiдбу-ваеться на початковому етапi опанування друго! шоземно! мови [4, с. 165].
Добираючи матерiал для удосконалення навичок слухання i говорiння, викладачевi необхщно враховувати наявнiсть у ньому згаданих одиниць i конструкцiй та звертати на них увагу студентiв з метою уникнення непорозумiнь та запоб^ання по-милок. До того ж, дiбраний матерiал обов'язково повинен бути автентичним та вiдповiдати темi за-няття та вiковим особливостям студенпв.
У пiдручнику «Методика викладання шозем-них мов та !х аспекпв у вищiй школi» О.Б. Тарно-
польський та М.Р. Кабанова [6] видiляють два кри-тери для вибору матерiалу для розвитку навичок ш-шомовно! вимови, а саме: критерш потреби стлку-вання i стилiстичний критерiй. Вважаемо, що оби-два критери також е подходящими для добору матерiалу, нацшеного на формування i розвиток навичок слухання. Стилiстичний критерiй передба-чае вивчення лише нормативно!, загальнолпера-турно! вимови, яка властива освiченим но^м мови, що вивчаеться. Такий критерш передбачае вилучення рiзноманiтних регiональних i дiалектних форм вимови. Своею чергою, критерш потреби стлкування мае вужчу сферу використання. Кри-терiй потреби стлкування спрямований на обме-ження обсягу мовного матерiалу, який обираеться для застосування у ходi вивчення шоземно! мови. Обсяг мовного матерiалу у такому разi е не дуже великим, а максимальне можливе обмеження фоне-тичного матерiалу, призначеного для опанування студентами, надае можливiсть кращого засвоення того, що е обов'язковим, що означае досягнення студентами вищого рiвня апроксимацi!. Такий критерш зазвичай використовуеться у немовних закладах вищо! освiти при пвдготовщ фахiвцiв певно! га-лузi.
Удосконалення навичок слухання при вив-ченш друго! iноземно! мови значним чином зале-жить вiд рiвня розвитку фонолопчно! компетенцi! студента в цшому, що охоплюе корекцш вимови звуков (особливо часто така корекцiя е необхвдною саме пвд час вивчення друго! шоземно! мови, для усунення явища iнтерференцi!), формування ко-ректного використання оргашв мови для ввдтво-рення iншомовних звуков, а також штонаци. Викла-дачевi у такому разi необхвдно звертати особливу увагу студентiв на типовi для шоземно! мови фоне-тичнi явища.
Усшшшсть процесу слухання залежить вiд кшькох чинникiв:
- студента, а саме його iндивiдуально-пси-хологiчних особливостей: рiвня розвитку у нього мовленневого слуху, пам'яп, наявностi уваги, ште-ресу, загальш iнтелектуальних передумов, фактич-них знань, знань та вмшь в рщнш мовi, мотивацi!, iншомовних знань, вмшь та навичок.
- особливостей тексту для слухання та його вщповщносп мовленневому досвщу i знанням студентiв;
- умов сприймання (слухання) тексту.
Шд час вибору матерiалу для слухання на занятп з друго! iноземно! мови, викладачевi необ-х1дно звертати увагу на так характеристики усного тексту для прослуховування, як його тривалiсть, темп мовлення, акцент мовця та читасть його вимови. Вибiр оптимального варiанту мае грунтува-тися на мовленневому досвщ студентiв, комушка-тивнш метi, способах перевiрки прослуханого [5, с. 49].
В процеа формування аудитивних навичок в студенпв фшолопчних спецiальностей пвд час нав-чання друго! iноземно! мови варто змiнювати види текстiв для слухання починаючи з легших до склад-них, зокрема тдбираючи тi, в яких:
- студенти будуть розумiти повшстю всi деталi;
- студенти будуть розумгги основний змiст (тему та загальну iнформацiю);
- студенти будуть розумгти конкретну ш-формацш (факти, дати, окрему iнформацiю).
Слухання i говорiння тiсно пов'язанi мiж собою, адже е двома складниками усного мовлення. У реальносп слухання вiдбуваеться синхронно з го-ворiнням, i не передбачае повторення чи роз'яс-нення [5, с. 49]. Саме тому при пiдборi текспв для слухання та розробщ до них вправ необхвдно вра-ховувати:
- комунiкативну доцiльнiсть дiбраного матерiалу;
- актуальнiсть контрольних завдань (пiдбiр рiзними рiвнями складностi);
- освгтню та виховну цiннiсть дiбраного для слухання матерiалу.
У той же час, кожен з цих видiв мовленнево! дiяльностi може бути ввдносно автономним (у випадку зi слуханням, це - прослуховування автен-тичних аудiозаписiв, лекцiй, допов1дей, а у випадку з говоршням - монолопчне мовлення, перекази текстiв). Однак, зазвичай слухання i говорiння е взаемопов'язаними та у багатьох ситуащях не-роздiльними компонентами опанування мови. Адже вправи i завдання, що використовуються на заняттях з друго! шоземно! мови, спрямоваш на удосконалення одше! з цих навичок, у б№шосп випадк1в залучають i шшу. Для прикладу, вправи з аудшвання зазвичай передбачають не лише прослуховування певного тексту, а i його обговорення чи вщповщ на запитання викладача, що безпосе-редньо потребуе навичок говоршня. Говорiння, своею чергою, зазвичай здшснюеться на занятп у дiалогiчнiй формi, тобто студент спшкуеться з од-ногрупниками чи викладачем i автоматично акти-вуе навичку слухання.
Висновки. Отже, говоршня i слухання е клю-човими та невщ'емними складниками мовленнево! компетенци. У процесi безпосереднього мовленневого стлкування надзвичайно важливими е умшня сприймати на слух i усно ввдтворювати iн-формац1ю iноземною мовою. В зв'язку з цим вдос-коналення навичок слухання при вивченш друго! iноземно! мови значним чином залежить ввд рiвня розвитку фонолопчно! компетенци студента в цшому, формування коректного використання оргашв мови для вщтворення шшомовних звуков, а також штонаци. Усшшшсть процесу слухання залежить вщ кшькох чиннишв: студента, а саме його iндивiдуально-психологiчних особливостей; особливостей тексту для слухання та його ввдповшносп мовленневому досвщу i знанням студентiв; умов сприймання (слухання) тексту.
Варто зауважити, що викладач повинен вдало ввдбирати матерiал для слухання на занятп з друго! iноземно! мови, звертати увагу на його тривалють, темп мовлення, акцент мовця та чгткють його вимови. До того ж, в процеа формування аудитивних навичок в студенпв фшолопчних спещальностей
тд час навчання друго! шоземно! мови варто пГдби-рати п, в яких: студенти будуть розумiти повнiстю всi деталi; студенти будуть розумгга основний змiст (тему та загальну iнформацiю); студенти будуть розумгга конкретну iнформацiю (факти, дати, окрему iнформацiю).
Отже, лише за умови вдалого поеднання спо-собГв, що забезпечують ефективне опанування студентами навичок говоршня Г слухання у процесi опанування друго! шоземно! мови та врахування усГх вищезазначених особливостей можливе ефективне опанування студентами навичок слухання та говоршня у процеа вивчення друго! шоземно! мови у вищш школГ
Лiтература
1. Гез Н.И., Ляховицкий М.В., Миролюбов А.А.Методика обучения иностранным языкам в средней школе. Москва: Высшая школа, 1982. 374с.
2. Жовтюк Н.П. ПсихолшгвГстичш аспекти формування лексично! компетентностГ у процеа навчання англшсько! мови тсля шмецько!. НауковГ
записки Тернопiльського нацiонального педагопч-ного ушверситету. Сер. Педагогiка. 2012. № 3. С. 101-106.
3. Кушшр I.A. Особливосп викладання англiйськоi мови як друго! шоземно!. URL: https://imso.zippo.net.ua/wp-
content/uploads/2017/12/9_kushn.pdf (дата звер-нення: 10.12.2020).
4. Попадюк С.С. Особливостi викладання друго! шоземно! мови в умовах дистанцшного навчання. Науковий часопис Нацюнального педагопч-ного ушверситету iменi М. П. Драгоманова. Серiя 5 : Педагогiчнi науки : реалл та перспективи. 2020. Вип. 75 (т. 1). С. 163-167.
5. Попович Н.Г. Методика формування шшо-мовно! компетентносп в аудшванш. Новi пiдходи до навчання шоземно! мови : матерiали школи-семшару. Харкiв, 2014. 108 с.
6. Тарнопольський О.Б., Кабанова М.Р. Методика викладання шоземних мов та !х аспекпв у вищiй школг Дншро : Унiверситет iменi Альфреда Нобеля, 2019. 256 с.
ОСОБЕННОСТИ ИСПОЛЬЗОВАНИЯ ИНТЕРАКТИВНЫХ МЕТОДОВ В ПРОЦЕССЕ ОБУЧЕНИЯ МЛАДШИХ ШКОЛЬНИКОВ МАТЕМАТИКЕ
Гребенникова Н.Л.,
Стерлитамакский филиал «Башкирский государственный университет» г. Стерлитамак, доцент, кандидат педагогических наук
Гадельшина А.А.,
Стерлитамакский филиал «Башкирский государственный университет»
г. Стерлитамак, магистрант 1 курса Никитина В.Р.
Стерлитамакский филиал «Башкирский государственный университет»
г. Стерлитамак, доцент, магистрант 1 курса
FEATURES OF USING INTERACTIVE METHODS IN THE PROCESS OF TEACHING YOUNGER
SCHOOLS IN MATHEMATICS
Grebennikova N.,
Sterlitamak branch "Bashkir State University" Sterlitamak, associate professor, candidate of pedagogical sciences
Gadelshina A.,
Sterlitamak branch "Bashkir State University" Sterlitamak, 1st year master student Nikitina V.
Sterlitamak branch "Bashkir State University" Sterlitamak, 1st year master student
АННОТАЦИЯ
Статья посвящена рассмотрению особенностей использования интерактивных методов на уроках математики в начальной школе. Приводится описание сущности интерактивных методов, а также преимущества их использования на уроках математики в начальной школе. Данная статья может быть полезна учителям начальных классов, а также студентам педагогических направлений.
ABSTRACT
Article is devoted to the consideration of the features of the use of interactive methods in mathematics lessons in primary school. A description of the essence of interactive methods is given, as well as the advantages of their use in mathematics lessons in primary school. This article can be useful for primary school teachers, as well as students of pedagogical directions.
Ключевые слова: младшие школьники, интерактивные методы, процесс обучения, математика, учитель, пассивные методы, активные методы, начальная школа.